![Grafit Ghassana Kanafafija v Betlehemu, svetovno znanega palestinskega pisatelja, novinarja in aktivista druge polovice 20. stoletja. Izbor njegovih kratkih zgodb bo letos med knjigami slovenske humanistične in družboslovne Založbe /*cf. Foto: AP Grafit Ghassana Kanafafija v Betlehemu, svetovno znanega palestinskega pisatelja, novinarja in aktivista druge polovice 20. stoletja. Izbor njegovih kratkih zgodb bo letos med knjigami slovenske humanistične in družboslovne Založbe /*cf. Foto: AP](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/02/03/66155119.jpg)
Založba /*cf (cf. je okrajšava za primerjavo z drugim tekstom) je razkrila program svojega 28. letnika knjižnih izdaj. V letu 2024 načrtujejo izid 17 knjig, ki bodo dopolnile vse temeljne zbirke založbe. Obljubljajo širok tematski in žanrski razpon založniškega in spremljevalnega programa. Ob tem poudarjajo, da bo tudi v l. 2024 nove spremne študije k prevodnim in izvirnim knjigam prispevalo 12 domačih ter trije tuji avtorji in avtorice.
Načrtujejo izid treh knjig v humanistični prevodni Rdeči zbirki, tri izvirna humanistična dela slovenskih avtoric in avtorja mlajše in srednje generacije v Oranžni zbirki. Po dve novi deli načrtujejo tudi v leposlovni Zeleni zbirki in biografski Rumeni zbirki. V zbirki leposlovja iz neevropskih dežel Kaif pa pripravljajo izbor kratkih zgodb svetovno znanega palestinskega pisatelja, novinarja in aktivista druge polovice 20. stoletja Ghassana Kanafanija. Preostale izide načrtujejo v zbirkah Varia in Extra, ki ju snujejo v sodelovanju s partnerji mednarodne zveze International Union of Left Publishers.
Izbrani naslovi knjig Založbe /*cf v letu 2024
Édouard Louis: Kdo mi je ubil očeta
David Graeber: Bulšihti
Walter Rodney: Ruska revolucija: pogled iz tretjega sveta
Eduard Galean: Nogomet na soncu in v senci
John Macnicol: Neoliberalizacija starosti
Djuna Barnes: Antifona
Ghassan Kanafani: Palestinske zgodbe
Didier Eribon: Življenje, starost in smrt ljudske ženske
Nenad Veličković: Koncerti za oboo
Ičo Vidmar: Druga godba v Ljubljani: sociologija glasbenega festivala
Alenka Pirman: Umetnik in muzej: razstavljanje sporne kulturne dediščine (delovni naslov)
Marko Hočevar: Kolaps tretje poti: kapitalizem po slovensko (delovni naslov)
Zala Bezlaj: Religija in politično v ancien régimu: verske vojne v Franciji (delovni naslov)
ur. Barbara Borčič: Ausstellung! Laibach Kunst
Predstavili tudi dve novi knjigi: Azadi in zbornik Vladimirja Martelanca
Knjigo svetovno znane pisateljice, publicistke in aktivistke Arundhati Roy z naslovom Azadi: Svoboda. Fašizem. Književnost je prevedla Ana Kralj, ki je na nedavni novinarski konferenci avtorico opisala kot neutrudno kronistko dogajanja v Indiji, pa tudi komentatorko in angažirano v podajanju mnenja. Po njenih besedah je Arundhati Roy mojstrica prodorne družbene analize, ki jo spoji s poetičnim izvajanjem.
Knjiga Azadi prinaša devet literariziranih esejev o sodobni Indiji, Arundhati Roy je zanjo leta 2023 prejela evropsko nagrado za esej. Roy je sicer zaslovela s svojim prvim romanom Bog majhnih stvari, za katerega je prejela bookerjevo nagrado, v najnovejših esejih z izjemno intelektualno ostrino pa opisuje politične krize, ki indijsko podcelino pretresajo že vrsto let. Razpravlja o jeziku, prevajanju, državnem nasilju, človekovih pravicah in pravicah manjšin ter boju proti ekološkemu pustošenju indijske podceline. Hkrati je Azadi knjiga, ki zajame današnje politično ozračje vsega sveta, so o knjigi zapisali pri založbi.
Gledališki režiser Dragan Živadinov je predstavil zbornik člankov in pisem Vladimirja Martelanca. Kot je dejal Živadinov, ima Martelanc v njegovi umetnosti posebno mesto, ki je v neposredni povezavi s konstruktivistom Srečkom Kosovelom. Pripovedi, ki so se mu leta in leta množile okoli imena Martelanc, so v knjigi dobile svojo zgodovinsko potrditev, z objavo knjige – uredila sta jo Amelia Kraigher in Ravel Kodrič, slednji je tudi zbral gradivo – pa je Martelančev mit postal pomembno kulturno dejstvo o razvoju modernizma 20. stoletja na Slovenskem. Zbornik ima tridelno zasnovo: v prvem delu so članki o umetnosti in literaturi, v drugem programski in družbenopolitični članki in v tretjem pisma.
Časnikar in urednik Martelanc (1905–1944) velja za utemeljitelja marksistične literarne kritike in esejistike na Slovenskem. Njegovo ime se najpogosteje omenja v povezavi s prodorom avantgardnih tokov v slovensko književnost po prvi svetovni vojni, njegove družbenopolitične analize pa so odločno prispevale k razvoju slovenske publicistike v času med obema svetovnima vojnama, so še zapisali pri založbi.
V spremljevalnem programu tudi festival humanistike in družboslovja
Kreativna urednica Magdalena Germek je predstavila dogodke, ki jih načrtujejo letos. Nadaljevali bodo cikel Knjige in intermezzo v Drama Kavarni, prav tako bodo nadaljevali cikel predavanj Vodnik po humanistiki, ki ga snujejo v sodelovanju z Vodnikovo domačijo. V sklopu Kooperative THD, neformalnega združenja petih humanističnih založb, v katero so vključeni, pa načrtujejo festival humanistike in družboslovja. Dvodnevni simpozij bodo letos posvetili Sveti Ivani Klavniški.
Odgovorna urednica Amelia Kraigher je na novinarski konferenci poudarila še nekaj dosežkov v preteklem letu. Kot je povedala, so izdali 13 precej zahtevnih knjig in pripravili 31 literarnih prireditev z več partnerji po vsej Sloveniji, poleg tega so se predstavili na šestih literarnih prireditvah v tujini.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje