![Kavo vam bodo v zameno za verz danes brezplačno postregli v 15 lokalih, med drugim v Mestni kavarni Piran, v mariborskem Papagayu, v GM Caffe v Domžalah, v Sobi 102 v Ljubljani ter v celjskem Hotelu Evropa. Foto: Facebook](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/03/21/65197628_10951104_946600458691685_8154843013053785232_n.jpg)
Poezija je morda zadnje zatočišče, kamor se lahko zateče človek, ko zbeži iz življenja, ki ga je že Baudelaire prepoznal za 'bolnišnico'.
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/03/21/65197626_rtr3j0jx.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/11/65169568_ivo-svetina1.jpg)
Predsednik Društva slovenskih pisateljev (DSP) Ivo Svetina je v slovenski poslanici kot temeljno značilnost poezije opredelil harmonijo: sozvočje, somernost, ujemanje zvena in pomena. Težnja po harmoničnosti, po somernosti je vgrajena v človekovo doživljanje sveta. Zato je pesnjenje, kot se je pri tem navezal na kolega Borisa A. Novaka, najnedolžnejše opravilo.
Čudež neizmerljivega pomena
Svetina trdno verjame, da je poezija tudi danes zelo pomembna. "Njenega pomena se sicer ne da izraziti s številkami, dividendami, obrestmi ... Pa tudi ne s pomočjo eksaktnih znanosti ali morda celo medicine (klinične psihologije). Poezija je čudež. Čudež, ki čaka, da ga pesnik prevede v svojo govorico in ga preda, podari vse bolj ubogemu človeku, ki je prestal tako Auschwitz kot Hirošimo, tako Srebrenico kot Grozni ... Vse naravne nesreče in tudi tiste, ki jih povzroča diktatura 'finančnih trgov'. Poezija je morda zadnje zatočišče, kamor se lahko zateče človek, ko zbeži iz življenja, ki ga je že Baudelaire prepoznal za 'bolnišnico'," je še zapisal Svetina.
Svetovni dan poezije je namenjen podpori poezije, v smislu spodbujanja recitalov in poučevanja poezije, vzpostavljanju dialoga med poezijo in drugimi umetnostmi ter približevanju poezije širšemu bralstvu.
Pridite po svojo rožo iz papirja
Ob svetovnem dnevu poezije po vsem svetu potekajo številni dogodki. Tako bo tudi v Sloveniji. DSP bo v sodelovanju z Inštitutom IRIU v soboto pripravil dogodek Roža iz Jeruzalema: v starem mestnem jedru Ljubljane bodo v sklopu projekta Umetnost situacij podelili 500 papirnatih umetniških rož iz Jeruzalema, ki bodo na steblih nosile pesmi izbranih pesnic (Veronike Dintinjane, Kristine Hočevar, Stanke Hrastelj, Barbare Korun, Mete Kušar, Svetlane Makarovič, Radharani Pernarčič, Barbare Pogačnik, Jane Putrle Srdić in Barbare Simoniti). Izdelala jih je Metka Trdin.
Kako slovenske pesnice zvenijo v hebrejščini?
Ob 18.00 se bo dogajanje preselilo v Mini teater, kjer bodo brale izbrane pesnice, vključene v prihajajočo Antologijo moderne slovenske poezije v hebrejščini z naslovom Gorim in ne morem tišine doseči. V antologijo so vključena dela 39 pesnikov in pesnic.
Na kavo le z verzom v denarnici
Novost ob dnevu je iniciativa, ki jo bodo toplo pozdravili vsi ljubitelji kave. Na dan poezije bo namreč verz postal plačilna valuta. Gostje v 1200 kavarnah po 27 državah bodo lahko kavo plačali s tem, da bodo natakarici ali natakarju zrecitirali verz. V Sloveniji bo plačilo kave z verzom mogoče na 15 lokacijah po Sloveniji.
Generalna direktorica Unesca Irina Bokova je v letošnji poslanici ob dnevu zapisala, da je moč poezije v tem, da prinaša domišljijo, ki osvetljuje resničnost. Po njeno je poezija "univerzalna pesem človeštva", ki izraža prizadevanja vsake ženske in vsakega moškega k razumevanju sveta.
Bokova je svojo poslanico ob letošnjem dnevu poezije uvedla z verzi Johna Burnsida: "Če se zdi tisto, čemur vztrajno pravimo usoda, nerazložljivo ali kruto, je to zgolj zato, ker nam primanjkuje domišljije, da bi si predstavljali, kaj bi si želeli, da nam prinese, zato, da bi jo osvetlili z nečim bolj domiselnim, kot je strah."
Poezija, jezik miru
Po besedah Bokove ni ničesar občutljivejšega od poezije in, ker izraža vso moč človeškega uma, tudi ničesar prožnejšega. Hkrati v poeziji kot intimnem izrazu vidi pot do drugega, pot za obogatitev dialoga, ki je ključen za človeški napredek. Hkrati poezija združuje različne kulture in vse ljudi opominja na skupno usodo. V tem smislu v poeziji prepoznava tudi temeljni izraz miru.
"V teh negotovih in turbulentnih časih, morda bolj kot kadarkoli doslej, potrebujemo moč poezije, da združi vse ženske in moške, odpre pot novim oblikam dialoga in hrani kreativnost, ki jo vse družbe potrebujejo," je sklenila Bokova.
Poezija je morda zadnje zatočišče, kamor se lahko zateče človek, ko zbeži iz življenja, ki ga je že Baudelaire prepoznal za 'bolnišnico'.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje