Schapiro je umrl v soboto na svojem domu v Čikagu zaradi raka trebušne slinavke, je sporočil njegov agent.
![Foto: EPA Foto: EPA](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/01/17/65956380.jpg)
Rodil se je v New Yorku in se za fotografijo začel zanimati že pri devetih letih, ko je bil na poletnem taboru. Študiral je pri fotoreporterju W. Eugenu Smithu, ki je podpiral njegov humanistični pristop k fotografiji, poroča spletni portal Hollywood Reporter. Pri svojem fotoustvarjanju se je naslanjal na delo francoskega fotografa Henrija Cartier-Bressona.
Njegove fotografije pa so se pojavljale na naslovnicah revij, med drugim Life, Look, Time, Newsweek, Rolling Stone, Vanity Fair, Sports Illustrated, People in Paris Match.
Fotografiral je pohod na Washington leta 1963, na katerem je imel Martin Luther King mlajši znameniti govor "Imam sanje", pohod od Selme proti Montgomeryju leta 1965 ter predsedniško kampanjo Roberta F. Kennedyja leta 1968.
![Foto: EPA Foto: EPA](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/01/17/65956379.jpg)
Ustvaril je reklamne fotografije in plakate za filme, kot so Polnočni kavboj (1969), Boter (1972), Dekle, ki sem jo ljubil (1973), Taksist (1976), Mož, ki je padel na zemljo (1976), Nevaren posel (1983) in Billy Madison (1995) ter sodeloval z Barbro Streisand in Bowiejem pri ustvarjanju naslovnic plošč.
Njegova knjiga Schapiro's Heroes iz leta 2007 je prejela nagrado Art Directors Club Cube Award, v njej je zbral portrete Barbre Streisand, Warhola, Kennedyja, Charlesa, Muhammada Alija, Martina Lutherja Kinga mlajšega, Jacqueline Kennedy Onassis, Jamesa Baldwina, Samuela Becketta in Trumana Capoteja.
![S svojo fotografijo za film Taksist. Foto: EPA S svojo fotografijo za film Taksist. Foto: EPA](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/01/17/65956378.jpg)
Med ostalimi knjigami, ki jih podpisuje, sta med drugim Then and Now s fotografijami Jacka Nicholsona, Marlona Branda, Johna Hustona, Otta Premingerja, Orsona Wellesa in drugih, ter The Fire Next Time iz leta 2017 z njegovimi fotografijami bojev za državljanske pravice in s spremno besedo Jamesa Baldwina.
Ustvaril je tudi foto eseje o različnih temah, kot so uživanje narkotikov, gledališče Apollo, pudli in predsedniki.
Od razstave Metropolitan Museum of Art iz leta 1969 Harlem on My Mind so se njegove fotografije pojavljale na muzejskih in galerijskih razstavah po vsem svetu. Nedavne samostojne razstave so bile na ogled v Los Angelesu, Londonu, Amsterdamu, Parizu in Berlinu.
Za njim ostajajo žena Maura in otroci Theophilus, Adam, Elle in Taylor.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje