![Ruski vlagatelji so prek podjetja Ilev Inženiring že sodelovali na dražbah za premoženje ATC Kanina v stečaju. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/04/16/65204904_kanin-zicnice.jpg)
![Kanin](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/04/16/65204906_kanin-zicnice-pobocje.jpg)
Ponudbo v znesku slabih 123.000 evrov (brez DDV) je Gibičarjeva posredovala ločitvenima upnikoma - družbi HIT in Heta Asset Ressolutions, interni slabi banki družbe Hypo. Ti se bodo odločili, ali je ponudba primerno visoka. Kot so nam pisno sporočili iz Hita, z omenjeno ponudbo uradno še niso seznanjeni: "Kljub temu lahko potrdimo, da ostajamo pozitivno naravnani za sodelovanje in pomoč Občini Bovec."
Bovška občina z odzivi skopa
Občina Bovec za razliko od Danijela Krivca, predsednika občinske komisije za obnovo Kanina, ki ponudbe Rusov ni pričakoval in se mu zdi nelogična, višina ponudbe pa vprašljiva, ponudbe ne želi komentirati. "Vse domneve, kaj bi bilo, če bi bilo, so domneve, in ker stojimo na trdnih nogah in nočemo špekulirati, tega še ne moremo komentirati," je povedal Milan Štulc, predstavnik za odnose z javnostmi. Na vprašanje, ali so razočarani, saj se je govorilo, da bi lahko stečajna upraviteljica podobno kot pred kratkim za restavracijo Prestreljenik in krožnokabinsko žičnico predlagala prenos preostalega premoženja na občino, pa je odgovoril le: "Ne morem komentirati, ker ne poznam ponudbe."
Spomnimo, konec februarja so bovški občinski svetniki potrdili predlog, da občina v zameno za brezplačen prenos lastništva nad poškodovano krožnokabinsko žičnico in restavracijo Prestreljenik Heto oprosti komunalnega prispevka za parkirišče in poravna stroške zadnjih dveh let v znesku 112.000 evrov. Pogodbo sta bovška občina in Heta podpisali 1. aprila, rok za plačilo prvega dela zneska - 50.000 evrov - poteče jutri in ga bodo po zagotovilih Štulca tudi poravnali.
Nadaljnji korak so pogovori z ministrstvi
Kot je znano, je pred kratkim minister za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravko Počivalšek za Kanin obljubil pomoč v vrednosti tri milijone evrov. "Nadaljnji koraki so seveda razgovori in pogovori z resornimi ministrstvi, ki bodo vpleteni v to zgodbo o uspehu, upajmo," je optimističen Štulc. Še vedno namreč menijo, da je tehnično izvedljivo naprave pognati še to leto, kar potrjuje tudi Jože Duhovnik iz mednarodnega podjetja za industrijski inženiring.
Omenjeno podjetje je že decembra za bovško občino izdelalo oceno možnosti ponovnega zagona kaninskega smučišča. Duhovnik stroške ocenjuje na od tri do štiri in pol milijone evrov: "Potem ko bomo konec aprila šli ponovno gor, bomo videli, kakšno stanje je in kaj se da narediti." Kot pojasnjuje, bodo dela najprej začeli na krožnokabinski žičnici, ki predstavlja tudi najdražji del popravil. Šlo bo zgolj za rekonstrukcijo obstoječe opreme, projekt ne predvideva sprememb trase dostavne žičnice.
"Naprave bomo najpozneje novembra zagnali"
"Krožnokabinska žičnica zahteva popravo vseh elektronskih sistemov na postaji B in C ter nekaj mehanskih sistemov. Predvsem pa moramo najprej zagotoviti vožnjo materiala in - pod posebnimi pogoji - delavcev," razlaga. Zagotavlja, da bodo naprave po popravilu in obveznem temeljitem tehničnem pregledu povsem varne in da bodo delovale že jeseni. "Z dobro voljo, izjemnimi napori vseh sodelujočih in pripadnostjo k samemu projektu pričakujemo, da bo ta zadeva tam v oktobru, najpozneje na začetku novembra zagnana. Seveda pa se bodo vmes določene naprave že zaganjale. Torej govorim o krožnokabinski žičnici, ki mora biti že prej končana," časovni načrt predstavlja Duhovnik.
Delala bodo slovenska podjetja
Na trasi krožnokabinske žičnice so zaradi snega poškodovani in zviti številni stebri, saj ta "konstrukcija ni bila namenjena nerednemu vzdrževanju v času velikih padavin, leta 2013 in 2014 pa je bilo na Kaninu od 10 do 14 metrov snega". O znesku stroškov popravila za posamezen steber dr. Duhovnik noče govoriti, poudarja pa: "Vse možnosti imamo v Sloveniji - tako podjetje, ki zna montirati, tako podjetje, ki zna izdelati jekleno konstrukcijo. V tem primeru je že vnaprej dogovorjeno, da bomo to delali v Sloveniji."
Rekonstrukcija je sicer začasna rešitev za od šest do sedem let, ko naj bi se pripravili načrti za izgradnjo infrastrukture, ki bi bila primerna za visokogorje. Toda z dolgoročnimi načrti je najprej treba počakati vsaj do naslednjega tedna, ko naj bi bilo kaj več znanega o tem, kako bo potekala zgodba s ponudbo Rusov.
Mariša Bizjak, TV Slovenija
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje