Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Z aktualnim dogajanjem v Rusiji nas seznanja Vlasta Jeseničnik, ki smo jo poklicali v Moskvo.
V Rusiji odmeva družinsko nasilje, ker pravosodna zakonodaja ni na strani žrtev, o čemer nazadnje dokazuje odziv javnosti na sojenje trem mladim dekletom, ki so bila več let žrtev nasilnega očeta, vse dokler mu niso same sodile. Močni so pozivi javnosti, da mora država žrtvam nasilja pomagati, ne pa jih kaznovati. Pred dvema letoma so ruske oblasti namreč omilile kazni za družinsko nasilje. Prej dve leti zapora. Zdaj pa nasilnežu, ki pretepa partnerko ali otroke, grozi le denarna kazen. Manj kot 500 evrov ali pa 15 dni zapora.
V Ukrajini bodo v nedeljo potekale predčasne parlamentarne volitve. Gneča je velika, za poslanske sedeže se poteguje 22 strank in 6000 kandidatov. Javnomnenjske raziskave kažejo na zmago Zelenskega, ki obljublja premirje na vzhodu države. Stranka Opozicijska platforma za življenje, ki jo vodita proruska politika, naj bi dobila petnajst odstotkov. Evropska solidarnost nekdanjega predsednika Porošenka naj bi dobila osem odstotkov, v parlament pa se bo s svojo stranko uvrstila tudi nekdanja predsednica vlade Julija Timošenko.
Odnosi med Rusijo in Gruzijo se zaostrujejo. Tokrat zaradi incidenta v gruzijskem parlamentu, v katerem se je ruski poslanec Gavrilov usedel na stol predsednika parlamenta in od tam nagovoril gruzijske kolege. To je sprožilo val ogorčenja in protiruske proteste, na kar je Putin odgovoril s prekinitvijo zračne linije. Vse kaže, da bo poletje med Rusijo in njenimi sosedami precej nevarno.
783 epizod
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Z aktualnim dogajanjem v Rusiji nas seznanja Vlasta Jeseničnik, ki smo jo poklicali v Moskvo.
V Rusiji odmeva družinsko nasilje, ker pravosodna zakonodaja ni na strani žrtev, o čemer nazadnje dokazuje odziv javnosti na sojenje trem mladim dekletom, ki so bila več let žrtev nasilnega očeta, vse dokler mu niso same sodile. Močni so pozivi javnosti, da mora država žrtvam nasilja pomagati, ne pa jih kaznovati. Pred dvema letoma so ruske oblasti namreč omilile kazni za družinsko nasilje. Prej dve leti zapora. Zdaj pa nasilnežu, ki pretepa partnerko ali otroke, grozi le denarna kazen. Manj kot 500 evrov ali pa 15 dni zapora.
V Ukrajini bodo v nedeljo potekale predčasne parlamentarne volitve. Gneča je velika, za poslanske sedeže se poteguje 22 strank in 6000 kandidatov. Javnomnenjske raziskave kažejo na zmago Zelenskega, ki obljublja premirje na vzhodu države. Stranka Opozicijska platforma za življenje, ki jo vodita proruska politika, naj bi dobila petnajst odstotkov. Evropska solidarnost nekdanjega predsednika Porošenka naj bi dobila osem odstotkov, v parlament pa se bo s svojo stranko uvrstila tudi nekdanja predsednica vlade Julija Timošenko.
Odnosi med Rusijo in Gruzijo se zaostrujejo. Tokrat zaradi incidenta v gruzijskem parlamentu, v katerem se je ruski poslanec Gavrilov usedel na stol predsednika parlamenta in od tam nagovoril gruzijske kolege. To je sprožilo val ogorčenja in protiruske proteste, na kar je Putin odgovoril s prekinitvijo zračne linije. Vse kaže, da bo poletje med Rusijo in njenimi sosedami precej nevarno.
Tudi na Hrvaškem je drugi val epidemije v polnem zamahu, v zadnjem tednu so poročali o novih rekordih v številu okuženih in umrlih v enem dnevu.
Dijaki protestirajo proti zaprtju srednjih šol, turistični delavci se bojijo za zimsko smučarsko sezono, papež Frančišek razburja cerkveno javnost z izjavami o istospolnih zvezah in migrantih, oglaša se Janko Petrovec.
Bližnjemu vzhodu po nedavnih potezah odhajajočega ameriškega predsednika Donalda Trumpa, ki je napovedal umik velikega dela ameriških vojakov iz Iraka in Afganistana ter menda celo razmišljal o napadu na iranske jedrske zmogljivosti, grozi novo obdobje nestabilnosti. Z našo dopisnico Karmen Švegl razmišljamo, kakšna bo Trumpova zapuščina na Bližnjem vzhodu, kako bodo razmerja moči spremenile napovedane politike Joeja Bidna ter kako trdna je prekinitev ognja v Gorskem Karabahu, ki jo bosta nadzorovali Rusija in Turčija.
Z dopisnikom Boštjanom Anžinom o novicah in zgodbah, ki v tem času zaznamujejo tudi Balkan. Kako je z oblikovanjem nove vlade v Črni gori in kakšni so sklepi po spletnem vrhu berlinskega procesa?
Dopisnik iz Združenih držav Amerike Andrej Stopar sporoča, da so tesni rezultati na volitvah za ameriškega predsednika presenetili. Tam pravijo, da ima za zdaj Joe Biden širšo pot do zmage, Donald Trump pa ožjo.
Poleg dejstva, da se v Rusiji od začetka oktobra število odkritih primerov strmo povečuje, se je država v zadnjih mesecih zapletla v dva nova konflikta, v katerih ima veliko vlogo.
Z bruseljsko dopisnico Mojco Širok razmišljamo o usklajenosti odzivov držav članic EU, o tem, kako bodo novi rekordi števila okužb vplivali na gospodarstvo in o zatikanjih med pogajanji EU in Združenega kraljestva.
Z washingtonskim dopisnikom Andrejem Stoparjem o Trumpovi okužbi s koronavirusom, predvolilnem času in glasovanju po pošti ter o pomenu posameznih držav pri rezultatu volitev.
V 18. vzporedniku se obračamo proti severni sosedi, kjer v teh dneh obeležujejo 100. obletnico koroškega plebiscita. Z našo avstrijsko dopisnico Petro Kos Gnamuš razmišljamo, ali ta obletnica danes ljudi povezuje ali razdružuje, kako se Avstrijci odzivajo na nov val okužb s koronavirusom, kakšne bodo gospodarske posledice okrnjene poletne turistične sezone in kako bodo letos pozimi delovala priljubljena avstrijska smučarska središča. Obregnemo pa se tudi ob slovensko-avstrijske kulinarične odnose.
O (ne)uspehih ameriške zunanje politike na Bližnjem vzhodu in projekcij slike Tadeja Pogačarja na najvišji stavbi na svetu. Z Bližnjega vzhoda naša dopisnica Karmen Švegl.
A se je Hrvaški zavestno tveganje z odpiranjem turističnih zmogljivosti sredi pandemije izplačalo, kakšne bodo gospodarske posledice izpada dela dohodkov in kakšni so načrti za popotresno obnovo Zagreba v novem zakonu?
Z berlinsko dopisnico Polono Fijavž o vključitvi več tisoč beguncev v nemško družbo, njihovem položaju, izobrazbi in zaposlitvi ter posledicah, ki jih je imela odločitev Merklove, da odpre vrata za prosilce za azil.
Z dopisnikom Boštjanom Anžinom o porazu Demokratične stranke socialistov na parlamentarnih volitvah, o novih pogajanjih med Srbijo in Kosovom ter o bolgarskem protestu proti vladi.
Z dopisnikom Jankom Petrovcem o gospodarskih posledicah italijanskih mest na turizem, o začetku novega šolskega leta, o novem volilnem zakonu in o jesenski festivalski sezoni.
Z dopisnico Mojco Širok o delovanju upravnega središča Evropske unije ob vseh omejitvah potovanj, o odzivih evropskih voditeljev na belorusko politično krizo in o trgovinskem sporazumu z Združenim kraljestvom.
Z dopisnico Karmen Švegl o stanju po eksploziji, prostovoljni pomoči mladih Libanoncev, o obljubljeni finančni in materialni pomoči mednarodne skupnosti ter protivladnih protestih.
Berlinska dopisnica Polona Fijavž o pisani zasedbi protestnikov in teorijah zarote, gospodarskih kazalcih v predsedujoči članici Evropske unije in napovedanem umiku dela ameriških vojakov iz Nemčije.
Tanja Borčić Bernard o odzivu zagrebških mestnih oblasti na naravne nesreče, rezultatih nedavnih parlamentarnih volitev in letošnji turistični sezoni na Hrvaškem.
Z Andrejem Stoparjem, našim dopisnikom iz ZDA, o hitri rasti števila okuženih in umrlih za koronavirusno boleznijo, Trumpovemu spreminjanju stališč v zvezi z nošenjem mask, njegovi novi podobi in o zapuščini Johna Lewisa.
Z bližnjevzhodno dopisnico Karmen Švegl o preobrazbi Hagije Sofije v mošejo, izraelskih načrtih za priključitev ozemelj in pomenu dopisnikov v tujini.
Neveljaven email naslov