Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Egiptovsko letalo s 66imi ljudmi na krovu, ki je včeraj v zgodnjih jutranjih urah leta iz Pariza v Kairo izginilo z radarjev, je strmoglavilo v Sredozemsko morje. Potem, ko so egiptovske oblasti ugotovile, da razbitini, ki ju je včeraj našla grška mornarica, nista del strmoglavljenega letala EgyptAir, je namreč danes egiptovska vojska sporočila, da je našla več delov letala.
Egiptovsko letalo s 66imi ljudmi na krovu, ki je včeraj v zgodnjih jutranjih urah leta iz Pariza v Kairo izginilo z radarjev, je strmoglavilo v Sredozemsko morje. Potem, ko so egiptovske oblasti ugotovile, da razbitini, ki ju je včeraj našla grška mornarica, nista del strmoglavljenega letala EgyptAir, je namreč danes egiptovska vojska sporočila, da je našla več delov letala, v prispevku poroča Rajka Pevanje.
Egiptovska mornarica zdaj na območju približno 290 kilometrov severno od Aleksandrije, kjer je med drugim našla več osebnih predmetov potnikov in razbitine letala, išče črno skrinjico, ki bi lahko razkrila vzroke za včerajšnji tragični dogodek. Kot je sporočila, so predmeti, ki so jih našli, nedvomno z pogrešanega letala. Egiptovskim ter grškim pomorskim in zračnim silam, ki na širšem območju, kjer so grški kontrolorji leta izgubili stik z letalom, iščejo razbitine letala, so se danes pridružili še trije francoski preiskovalci in tehnični strokovnjak iz Airbusa.
Egiptovske in francoske oblasti za zdaj puščajo vse možnosti za strmoglavljenje letala odprte, tako možnost človeške ali tehnične napake in terorizma. Odgovornost za strmoglavljanje letala sicer doslej ni prevzela nobena skupina. Strokovnjaki iz več ameriških agencij pa so sporočili, da ob pregledu satelitskih slik niso opazili znakov za morebitno eksplozijo na letalu. Egiptovski minister za civilno letalstvo Šerif Fathy je poudaril:
Osredotočimo se na tisto, kar je pomembno in na pravilen način ugotovimo, kaj je povzročilo strmoglavljenje letala. Morate nam najprej omogočiti, da opravimo svoje delo. Pred tem se nočemo nagibati k nobenemu vzroku, ne terorizmu, ne tehničnim napakam.
Kot je še povedal egiptovski minister, nihče od potnikov ali posadke na letalu ni bil na seznamu katere koli teroristične organizacije, niti niso imeli kriminalne preteklosti.
Terorizem verjetnejši kot tehnična okvara
Grški obrambni minister Kamenos je sporočil, da so v morju odkrili dele človeškega telesa, prtljage in dva sedeža. V preiskavi o strmoglavljenju, ki jo sicer vodi Egipt, sodelujejo tudi tuji strokovnjaki, med njimi trije francoski preiskovalci in predstavnik družbe Airbus, za oddajo Dogodki in odmevi poroča Špela Novak.
Francoski zunanji minister Ayrault je danes izjavil, da za zdaj ni še prav nobenega podatka, na podlagi katerega bi lahko sklepali o vzroku strmoglavljenja.
Po mnenju uradnih predstavnikov Egipta je sicer več možnosti za to, da je vzrok teroristični napad, kot da bi šlo za mehansko okvaro. Za zdaj je znano le, da je letalo, tik preden so z njim izgubili stik, na višini 11.000 metrov nenadoma zavilo za 90 stopinj v levo in začelo hitro izgubljati višino. čez nekaj trenutkov je naredilo še obrat za cel krog v desn, med tem pa je izgubilo skoraj 7.000 metrov višine. Na višini približno 3.000 metrov pa je izgunilo z radarskih zaslonov.
Če bi šlo za terorizem, bi bilo v ospredju vprašanje varnostnih pomanjkljivosti na pariškem letališču Charles de Gaulle. Odvetnik nekaterih tamkajšnjih letaliških delavcev je za BBC povedal, da se je več članov tako imenovane Islamske države skušalo zaposliti na letališču in da je znano, da so med člani nekaterih sindikatov tudi podporniki radikalnih idej.
Slabi obeti za turistično sezono
Letalske nesreče in drugi dogodki povezani s terorizmom so že povzročili spremembe v turističnih tokovih. Kot ugotavljajo na turističnih agencijah, povpraševanja po turističnih aranžmajih v Egiptu menda ni, nekaj povpraševanja je po Tuniziji, krepi se tudi povpraševanje po Turčiji. Medtem naj bi bile že polne kapacitete ob Jadranskem morju, pravi hit pa so postale španske destinacije, poroča Simeona Rogelj.
Čartersko letalo, ki bi moralo sredi junija odleteti v Egipt, bo najverjetneje odpovedano. Odpovedujejo se tudi letala za grške otoke, ki so blizu turške obale, kot sta Hios in Lezbos. Povpraševanje za Tunizijo obstaja, a ljudje so previdni, zanima jih predvsem, kako je poskrbljeno za varnost. Kot pojasnjuje Miha Menegalija iz Oasis Toursa so standardi na letališčih na evropski ravni, pri organiziranju letov pa sledijo priporočilom ministrstva za zunanje zadeve. Za zdaj kaže, da bodo letalo, ki odleti junija, napolnili:
V kolikor bi smatrali, da bi to potovanje ogrožalo v minimalni varianti, bi let odpovedali.
V Tuniziji so sicer cene aranžmajev padle tudi za 40%. V agenciji Relax turizem opažajo, da so se turisti iz Egipta in Tunizije preusmerili na Rodos, Kreto in Jonske otoke. Dobro naj bi se prodajala tudi Turčija in severni Ciper, pravi Damjan Pev. Pravi hit pa je postala španska Costa brava:
Španci si manejo roke, ker imajo dober izplen v letošnji sezoni, zato dobivamo od hotelirjev ogromno stop bookinga.
Za 30% pa se je povečalo število prodanih aranžmajev na sosednjem Hrvaškem. Nekateri hoteli so že povsem polni, zato obstaja verjetnost, da marsikateri ljubitelj hrvaške morja letos ne bo mogel na počitnice.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Egiptovsko letalo s 66imi ljudmi na krovu, ki je včeraj v zgodnjih jutranjih urah leta iz Pariza v Kairo izginilo z radarjev, je strmoglavilo v Sredozemsko morje. Potem, ko so egiptovske oblasti ugotovile, da razbitini, ki ju je včeraj našla grška mornarica, nista del strmoglavljenega letala EgyptAir, je namreč danes egiptovska vojska sporočila, da je našla več delov letala.
Egiptovsko letalo s 66imi ljudmi na krovu, ki je včeraj v zgodnjih jutranjih urah leta iz Pariza v Kairo izginilo z radarjev, je strmoglavilo v Sredozemsko morje. Potem, ko so egiptovske oblasti ugotovile, da razbitini, ki ju je včeraj našla grška mornarica, nista del strmoglavljenega letala EgyptAir, je namreč danes egiptovska vojska sporočila, da je našla več delov letala, v prispevku poroča Rajka Pevanje.
Egiptovska mornarica zdaj na območju približno 290 kilometrov severno od Aleksandrije, kjer je med drugim našla več osebnih predmetov potnikov in razbitine letala, išče črno skrinjico, ki bi lahko razkrila vzroke za včerajšnji tragični dogodek. Kot je sporočila, so predmeti, ki so jih našli, nedvomno z pogrešanega letala. Egiptovskim ter grškim pomorskim in zračnim silam, ki na širšem območju, kjer so grški kontrolorji leta izgubili stik z letalom, iščejo razbitine letala, so se danes pridružili še trije francoski preiskovalci in tehnični strokovnjak iz Airbusa.
Egiptovske in francoske oblasti za zdaj puščajo vse možnosti za strmoglavljenje letala odprte, tako možnost človeške ali tehnične napake in terorizma. Odgovornost za strmoglavljanje letala sicer doslej ni prevzela nobena skupina. Strokovnjaki iz več ameriških agencij pa so sporočili, da ob pregledu satelitskih slik niso opazili znakov za morebitno eksplozijo na letalu. Egiptovski minister za civilno letalstvo Šerif Fathy je poudaril:
Osredotočimo se na tisto, kar je pomembno in na pravilen način ugotovimo, kaj je povzročilo strmoglavljenje letala. Morate nam najprej omogočiti, da opravimo svoje delo. Pred tem se nočemo nagibati k nobenemu vzroku, ne terorizmu, ne tehničnim napakam.
Kot je še povedal egiptovski minister, nihče od potnikov ali posadke na letalu ni bil na seznamu katere koli teroristične organizacije, niti niso imeli kriminalne preteklosti.
Terorizem verjetnejši kot tehnična okvara
Grški obrambni minister Kamenos je sporočil, da so v morju odkrili dele človeškega telesa, prtljage in dva sedeža. V preiskavi o strmoglavljenju, ki jo sicer vodi Egipt, sodelujejo tudi tuji strokovnjaki, med njimi trije francoski preiskovalci in predstavnik družbe Airbus, za oddajo Dogodki in odmevi poroča Špela Novak.
Francoski zunanji minister Ayrault je danes izjavil, da za zdaj ni še prav nobenega podatka, na podlagi katerega bi lahko sklepali o vzroku strmoglavljenja.
Po mnenju uradnih predstavnikov Egipta je sicer več možnosti za to, da je vzrok teroristični napad, kot da bi šlo za mehansko okvaro. Za zdaj je znano le, da je letalo, tik preden so z njim izgubili stik, na višini 11.000 metrov nenadoma zavilo za 90 stopinj v levo in začelo hitro izgubljati višino. čez nekaj trenutkov je naredilo še obrat za cel krog v desn, med tem pa je izgubilo skoraj 7.000 metrov višine. Na višini približno 3.000 metrov pa je izgunilo z radarskih zaslonov.
Če bi šlo za terorizem, bi bilo v ospredju vprašanje varnostnih pomanjkljivosti na pariškem letališču Charles de Gaulle. Odvetnik nekaterih tamkajšnjih letaliških delavcev je za BBC povedal, da se je več članov tako imenovane Islamske države skušalo zaposliti na letališču in da je znano, da so med člani nekaterih sindikatov tudi podporniki radikalnih idej.
Slabi obeti za turistično sezono
Letalske nesreče in drugi dogodki povezani s terorizmom so že povzročili spremembe v turističnih tokovih. Kot ugotavljajo na turističnih agencijah, povpraševanja po turističnih aranžmajih v Egiptu menda ni, nekaj povpraševanja je po Tuniziji, krepi se tudi povpraševanje po Turčiji. Medtem naj bi bile že polne kapacitete ob Jadranskem morju, pravi hit pa so postale španske destinacije, poroča Simeona Rogelj.
Čartersko letalo, ki bi moralo sredi junija odleteti v Egipt, bo najverjetneje odpovedano. Odpovedujejo se tudi letala za grške otoke, ki so blizu turške obale, kot sta Hios in Lezbos. Povpraševanje za Tunizijo obstaja, a ljudje so previdni, zanima jih predvsem, kako je poskrbljeno za varnost. Kot pojasnjuje Miha Menegalija iz Oasis Toursa so standardi na letališčih na evropski ravni, pri organiziranju letov pa sledijo priporočilom ministrstva za zunanje zadeve. Za zdaj kaže, da bodo letalo, ki odleti junija, napolnili:
V kolikor bi smatrali, da bi to potovanje ogrožalo v minimalni varianti, bi let odpovedali.
V Tuniziji so sicer cene aranžmajev padle tudi za 40%. V agenciji Relax turizem opažajo, da so se turisti iz Egipta in Tunizije preusmerili na Rodos, Kreto in Jonske otoke. Dobro naj bi se prodajala tudi Turčija in severni Ciper, pravi Damjan Pev. Pravi hit pa je postala španska Costa brava:
Španci si manejo roke, ker imajo dober izplen v letošnji sezoni, zato dobivamo od hotelirjev ogromno stop bookinga.
Za 30% pa se je povečalo število prodanih aranžmajev na sosednjem Hrvaškem. Nekateri hoteli so že povsem polni, zato obstaja verjetnost, da marsikateri ljubitelj hrvaške morja letos ne bo mogel na počitnice.
Leta 1999 je UNESCO razglasil 21. marec – sicer prvi dan pomladi na severni hemisferi – za svetovni dan poezije. To so pri Organizaciji Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo storili v prepričanju, da je prav pesniška umetnost tista, ki razkriva, da prav vsi ljudje – ne glede na to, na kateri celini živimo, v katerega boga verjamemo ali koliko imamo pod palcem – delimo ista občutja in si zastavljamo ista vprašanja o skrivnostih bivanja. Prav ob letošnjem svetovnem dnevu poezije pa je UNESCO-va generalna direktorica Audrey Azoulay v posebni izjavi še zapisala, da se skoraj nič ne more meriti z močjo dobro napisane pesmi, ko iščemo načine, kako povezati sicer močno heterogeno človeštvo v eno samo skupnost. To prepričanje delimo tudi na Prvem, spričo česar smo popoldanski program 21. marca posvetili poeziji. Za rdečo nit pa smo si izbrali pomladansko intonirane pesmi štirih priljubljenih, malodane ponarodelih pesnikov, ki so v težkih letih po drugi svetovni vojni pomagali preobrniti razvojni lok sodobnega slovenskega pesništva in razjasniti njegov dotlej nekoliko mrki obraz. Tu seveda govorimo o Kajetanu Koviču, Janezu Menartu, Tonetu Pavčku in Cirilu Zlobcu. Kakšno mesto na pobočju slovenskega Parnasa torej pripada avtorjem legendarne zbirke Pesmi štirih? V čem so si pravzaprav podobni in kako se njihove poetike med seboj vendarle tudi razlikujejo ter kakšen je njihov odnos do narave, smo preverjali v pogovoru z vrhunsko poznavalko povojnega slovenskega pesništva, literarno zgodovinarko, dr. Ireno Novak Popov. Pred naš mikrofon jo je povabil Goran Dekleva. foto: naslovnica Pesmi štirih (Goran Dekleva)
Na Nizozemskem so v začetku tedna potekale kar tridnevne parlamentarne volitve. Rezultati vzporednih volitev kažejo, da bo mandatarstvo že četrtič pripadlo Marku Rutteju, ki je sicer januarja zaradi afere z otroškimi dodatki odstopil kot predsednik vlade. Volitve so potekale pod strogimi varnostnimi ukrepi in na morda nekoliko nenavadnih prizoriščih (celo na pokopališču), da so volivci lahko držali medosebno razdaljo. Sicer pa so največ razburjenja povzročile rdeče barvice za obkrožitev izbrane stranke – ne, ne zaradi istega razloga, na katerega je zdaj verjetno pomislilo mnogo Slovencev, pravi Vito Rožej, igralec in nekdanji poslanec, ki že nekaj let živi na Nizozemskem. In kaj meni, bomo letos tulipane lahko občudovali na Nizozemskem ter koliko nizozemskih avtodomov bo letos v slovenskih kampih?
V nedeljo zaznamujemo svetovni dan Downovega sindroma. Datum simbolno izraža gensko posebnost tega sindroma, trisomijo 21. kromosoma. To pomeni dodaten kromosom na 21. paru, ki vpliva na posameznikov telesni in duševni razvoj. Petra Medved je pred mikrofon povabila predsednico Medobčinskega društva Sožitje s sedežem v Mengšu Tatjano Novak, ki je mama otroka z Downovim sindromom. Pogovarjali sta se o tem, kako je, ko se v družini rodi otrok z Downovim sindromom, kako pomembno je, da ti otroci in mladostniki živijo čim samostojneje, kako je poskrbljeno za starejše ljudi z Downovim sindromom in kaj so pripravili ob letošnjem svetovnem dnevu.
Letos bo srednješolsko izobraževanje s poklicno maturo zaključilo 9 tisoč dijakov, s splošno pa malo manj kot 7 tisoč maturantov. Marsikdo izmed njih je te dni pred težko odločitvijo. Prvi prijavni rok za vpis na višje in visoke šole se namreč zaključujeta, mladi pa ponavadi s svojo odločitvijo in oddajo prijave čakajo do zadnjega trenutka. Danes je zadnji dan za oddajo prijave za vpis v višje strokovno izobraževanje, jutri pa zadnji dan za vpis na dodiplomske in enovite magistrske študijske programe v študijskem letu 2021/2022, zato je Špela Šebenik povzela nekaj zadnjih napotkov in informacij o letošnjem vpisnem postopku, ki je, vsaj za vpis na fakultete, nekoliko drugačen kot minula leta.
Še zlasti otroci so tisti, ki nagovarjajo starše za to, da bi imeli domačega ljubljenčka. Skrb za domačega ljubljenčka ima najbrž dober vpliv na otroke, vseeno pa se otroci najbrž ne zavedajo, kaj to pomeni. O čem se morajo družinski člani med seboj pogovoriti preden se odločijo, da bodo v svoje stanovanje sprejeli malo žival. O času, prostoru in drugih potrebah domačih živali sprašujemo Mašo Cerjak Kastelic iz Društva za zaščito živali.
V Sloveniji je začel delovati Center za zaščito žvižgačev
Ustavitev cepljenja s cepivom AstraZeneca v javnosti sproža številna vprašanja. Med drugim tudi to, kako bo zastoj v cepljenju vplival na epidemijo covida in na širjenje novih različic koronavirusa. Teh je vedno več tudi pri nas. Poklicali smo v Maribor - v Nacionalni laboratorij za zdravje okolje in hrano. Z vodjo oddelka za mikrobiološke raziskave dr. Majo Rupnik se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: BoBo
Slovenskemu združenju bolnikov z limfomom in levkemijo, s katero želijo zagotoviti ustrezne aparate za napredno zdravljenje nekaterim skupinam bolnikov s krvnimi raki, se pridružujejo tudi študenti Naravoslovnotehniške fakultete Univerze v Ljubljani. Akciji zbiranja sredstev bo namenjen izkupiček dražbe malih črnih oblek, ki so jih pod vodstvom mentorjev fakultete ustvarili prav študenti. Gre za zaključek projekta Fenomen Chanel, ki se je začel že lani.
17. februarja je ustavna komisija državnega zbora RS na seji soglasno sprejela sklep predloga za začetek postopka za umestitev slovenskega znakovnega jezika in jezika gluhoslepih v ustavo. Kakšen je jezik gluhoslepih in kako poteka komunikacija v tem jeziku - o tem se je Petra Medved pogovarjala s sekretarko Združenja gluhoslepih Slovenije DLAN Simono Gerenčer Pegan, ki je tudi strokovni vodja združenja.
Urad za seizmologijo Agencije RS za okolje je pred kratkim pripravil novo karto potresne nevarnosti Slovenije, ki bo zamenjala sedaj veljavno karto izpred dveh desetletij. Karta bo pomembna predvsem za projektante in gradbenike, ki bodo morali nove podatke upoštevati pri načrtovanju stavb. Ob tem smo preverili, kaj to pomeni za prestolnico. Ljubljanska kotlina glede na število prebivalstva, dnevne migracije, število stavb kulturnozgodovinskega pomena in potresno neodpornih stavb poleg idrijskega in posavskega velja za potresno najbolj ranljivo območje Slovenije. Na širšem območju Ljubljane so opazovalnice državne mreže od leta 2000 dalje zabeležile povprečno 36 potresov, od teh jih povprečno 5 na leto prebivalci tega območja tudi čutijo. Večina jih je šibkih, zadnji nekoliko močnejši, z magnitudo 3.1, se je zgodil oktobra 2002, z žariščem pri Brezovici pri Ljubljani. Sicer pa se iz zgodovine Ljubljana spominja zlasti dveh: tistega iz leta 1511 z epicentrom na Idrijskem in še nekoliko bolj znanega iz leta 1895, ki je dodobra vplival tudi na urbanistični razvoj Ljubljane. O potresni varnosti v prestolnici smo se pogovarjali z Robertom Kusom, vodjo Oddelka za zaščito, reševanje in civilno obrambo pri MOL-u.
Urad za seizmologijo Agencije RS za okolje je pred kratkim pripravil novo karto potresne nevarnosti Slovenije, ki bo zamenjala sedaj veljavno karto izpred dveh desetletij. Karta bo pomembna predvsem za projektante in gradbenike, ki bodo morali nove podatke upoštevati pri načrtovanju stavb. Ob tem smo preverili, kaj to pomeni za prestolnico. Ljubljanska kotlina glede na število prebivalstva, dnevne migracije, število stavb kulturnozgodovinskega pomena in potresno neodpornih stavb poleg idrijskega in posavskega velja za potresno najbolj ranljivo območje Slovenije. Na širšem območju Ljubljane so opazovalnice državne mreže od leta 2000 dalje zabeležile povprečno 36 potresov, od teh jih povprečno 5 na leto prebivalci tega območja tudi čutijo. Večina jih je šibkih, zadnji nekoliko močnejši, z magnitudo 3.1, se je zgodil oktobra 2002, z žariščem pri Brezovici pri Ljubljani. Sicer pa se iz zgodovine Ljubljana spominja zlasti dveh: tistega iz leta 1511 z epicentrom na Idrijskem in še nekoliko bolj znanega iz leta 1895, ki je dodobra vplival tudi na urbanistični razvoj Ljubljane. O potresni varnosti v prestolnici smo se pogovarjali z Robertom Kusom, vodjo Oddelka za zaščito, reševanje in civilno obrambo pri MOL-u.
Statistični urad republike Slovenije je objavil rezultate merilnika zaupanja potrošnikov. Iz gibanja kazalnika zaupanja potrošnikov v obdobju 2007–2020 v Sloveniji lahko razberemo, kako na zaupanje potrošnikov vplivajo gospodarski šoki. V tem obdobju smo namreč doživeli dve zgodovinski recesiji: prva je bila recesija po finančni krizi 2007–2008, druga pa, še vedno trajajoča, recesija zaradi epidemije koronavirusne bolezni. Med potrošniki je opaziti podoben pesimizem glede stanja gospodarstva v državi, kot smo ga po letu 2008. Tudi mnenje potrošnikov o trenutnem finančnem stanju v gospodinjstvu se je znižalo, a v precej manjši meri kot v prejšnji recesiji. To kaže, da so bili potrošniki v Sloveniji (tudi v EU) na to recesijo bolje pripravljeni. Na Zvezi potrošnikov Slovenije opažajo, da je epidemija spremenila marsikatero navado tudi kar se tiče potrošnje. Več Marko Rozman.
Teden možganov je globalna kampanja, ki ima za namen javnosti približati znanje o možganih in seveda tudi deliti navdušenje o tem našem neverjetnem organu. Na Prvem ga že šesto leto spoznavamo od blizu vsak četrtek zjutraj v Možganih na dlani, ki se tudi letos v skupni seriji Na valovih odnosov pridružujejo temi slovenskega Tedna možganov 2021. Kot vsako leto mu je tudi letos posvečen tretji teden v marcu, tako bodo danes ob 16h bodo otvorili virtualni dogodek, ki bo vse do petka postregel s kopico predavanj in drugih dogodkov, vse pa na temo – »Človek ni otok«. Ob tem je Mojca Delač pred mikrofon povabila vodji Gub, organizacijske skupine znotraj Slovenskega društva za nevroznanost – Sinapse, ki pripravlja Teden možganov, Kristino Kolle in Nastjo Tomat.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Vsi, ki se redno vozite skozi predor Golovec, boste v naslednjih dveh mesecih, zlasti ob prometnih konicah, zelo verjetno naleteli na zgostitve prometa in zastoje. Že lani poleti je bila uspešno zaključena sanacija in nadgradnja zahodne cevi predora Golovec, zdaj pa sledi še sanacija vzhodne. Zapore so že postavljene, dela se pričenjajo v ponedeljek. O tem, kako bo speljan promet in kaj ob zapori svetujejo pri Direkciji za avtoceste Republike Slovenije, se je Peter Močnik pogovarjal z Ulrichom Zorinom, vodjo službe za upravljanje prometa in prometne varnosti pri DARS-u:
O 60-letnici Pokala Vitranc smo spomine na to prizorišče, kjer je 6.1.1999 v smučarski anale vpisal zmago pred domačim občinstvom, na Prvem pogovarjali z Juretom Koširjem. Kot je povedal Mojci Delač, je praktično tudi sam del te zgodovine že 40 let.
Ko je Janez Janša pred letom dni prevzel vodenje 14. slovenske vlade, je napovedal povezovalno politiko, temelječo na dialogu. Jasno je bilo, da nova vlada prevzema vajeti v zahtevnem obdobju, saj smo skoraj sočasno razglasili epidemijo novega koronavirusa, o katerem je stroka vedela zelo malo ali skoraj nič. Tedaj smo na tem mestu povedali, da ima premier Janša priložnost izpolniti obljubo o povezovalni politiki, a da bodo štela dejanja. Komentar Aleš Kocjan:
Ocenjujejo, da smo v Sloveniji leta 2019 zavrgli 25.079 ton oblačil oz. 12,3 kg na prebivalca. Evropsko povprečje je nižje in znaša 11 kg na prebivalca, a čeprav upošteva tudi druge tekstilne odpadke, ne upošteva tistih, ki niso bili zbrani ločeno. Oblačila sicer predstavljajo glavnino tekstilnih odpadkov. Več o tem je povedala Katja Sreš, Ekologi brez meja.
Prvo lokomotivo iz Postojnske jame so iz muzejskega depoja Notranjskega muzeja v Postojni naložili na tovornjak in odpeljali v Ljubljano, kjer jo bo ekipa Društva ljubiteljev železnic Železna cesta, pod strokovnim vodstvom in nazorom industrijskega arheologa in nekdanjega konservatorskega svetnika dr. Tadeja Brateta, obnovila.
Pravna mreža za varstvo demokracije, ki je bila ustanovljena z namenom: s pravnim znanjem varovati demokratični , odprto, svobodno in solidarno družbo ima že od ustanovitve polne roke dela Pomaga posameznikom, ki so dobili plačilne naloge policije na podlagi odloka, ki ni bil objavljen v Uradnem listu, pomaga pisati pritožbe žrtvam policijskega nasilja, svetuje srednješolcem, ki so dobili plačilne naloge zaradi protesta ob zaprtih šolah in svetuje staršem osnovnošolcev glede obveznosti celodnevnega nošenja mask.
Neveljaven email naslov