Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na Kongresnem trgu in v parku Zvezda v Ljubljani je organiziran Mednarodni festival »Igraj se z mano«, ki so ga v Centru Janeza Levca in Društvu za kulturo inkluzije pripravili že desetič zapored. Na njem letos sodeluje kar 312 ustanov: vrtci, šole, zavodi, različna društva in organizacije; samo v štirih dneh – festival bo trajal do petka – bo na njem nastopilo ali pripravljalo delavnice več kot dva tisoč osemsto odraslih, mladostnikov in otrok. Prispevek Petre Medved.
Na Kongresnem trgu in v parku Zvezda v Ljubljani je organiziran Mednarodni festival »Igraj se z mano«, ki so ga v Centru Janeza Levca in Društvu za kulturo inkluzije pripravili že desetič zapored. Na njem letos sodeluje kar 312 ustanov: vrtci, šole, zavodi, različna društva in organizacije; samo v štirih dneh – festival bo trajal do petka – bo na njem nastopilo ali pripravljalo delavnice več kot dva tisoč osemsto odraslih, mladostnikov in otrok.
Dopoldanski program Mednarodnega festivala Igraj se z mano je sestavljen iz številnih glasbenih, pevskih in plesnih nastopov ter predstav, obiskovalci pa lahko sproščajo svojo domišljijo v različnih ustvarjalnih delavnicah. Posebnost večernega programa je sodelovanje vrhunskih glasbenikov in ljudi s posebnimi potrebami. Vse štiri večere bo z glasbenim programom dopolnila akademija Berklee College of Music – Valencia Campus, nastopili pa bodo tudi znani slovenski glasbeniki, na primer Zlatko in Perpetuum Jazzile.
Vodilo festivala Igraj se z mano je povezovanje ob igri – otrok, mladostnikov in odraslih s posebnimi potrebami ter preostalih, ki z medsebojnim druženjem in skupnim ustvarjanjem uresničujejo vključevanje vseh ljudi v družbo, ne glede na njihovo drugačnost. Julija Kotnik z Mednarodnega festivala Igraj se z mano razlaga:
Vloga Mednarodnega festivala Igraj se z mano je izjemnega pomena, saj omogoča neposredno izkušnjo, da lahko doživijo dvosmerno komunikacijo, dvosmerno interakcijo z osebami s posebnimi potrebami. Da si na podlagi tega lahko morebitna svoja stališča, ki so naravnana v smeri strahu, odklonilnosti preoblikujejo. Pri ljudeh je manko ravno v tem delu, da sami ne vedo, kako odreagirati: ali pogledati vstran ali pogledati v osebo; v teh primerih se raje umaknejo. Festival pa ravno to nudi – fokus ni na hendikepu, fokus ni na posebnih potrebah, ampak je izhodišče igra, sodelovanje, povezovanje, torej neke dejavnosti, ki pri ljudeh ali so s posebnimi potrebami ali pa ne, v ospredje postavljajo njihove zmožnosti, sposobnosti in kar je osnova festivala – igro.
Mednarodni festival Igraj se z mano ima pomembno družbeno vlogo, razlaga ravnatelj Centra Janeza Levca v Ljubljani doktor Matej Rovšek:
Festival podpira več dejavnosti, ki simbolizira odprto, inkluzivno družbo, karšno si v Sloveniji želimo. Predvsem se mi zdi pomembno, da razstaplja ločnico med hendikepom in normalnostjo. Namreč, na festivalu je čisto vseeno – ko pogledaš vse udeležence: otroke, pedagoge, spremljevalce, turiste, starše – kdo je kdo. Nihče se ne sprašuje, kdo je hendikepiran in kdo ni, nihče ljudi ne rangira v neke lestvice, vsi so enaki v tem festivalskem smislu, enako obravnavani, tako kot si želimo, da bi bili obravnavani v drugih družbenih strukturah. Tisto, kar se mi zdi še pomembno je, da festival podpira ideje o enakosti, ne idejo o različnosti. Mislim, da smo ljudje najprej enaki in da je enakost šele pogoj zato, da lahko govorimo o različnosti. In zadnje, kar se mi zdi pomembno je to, da je festival v zadnjih letih resnično ustvarjalnica idej in modelov o trajnih socialnih vključevanjih. Tisto, kar je pravzaprav cilj za našo populacijo. Niso torej cilj neke občasne oblike inkluzivne oblike, ampak to, da so trajno socialno vključeni. To pa pomeni, da pridejo do trajne zaposlitve. In Center Janeza Levca v zadnjih letih tudi na tem področju veliko deluje z ustanovitvijo zaposlitvenega centra Janez dela.
Mednarodni festival, ki se je začel v Mariboru, bo v četrtek, 26.5.2016 v Semiču, v petek, 27.5.2016 na Muti, v torek 31.5.2016 pa tudi v Vipavi. Po zamisli Centra Janeza Levca in Društva za kulturo inkluzije so ga pripravili tudi v Črni Gori in na Hrvaškem, izvedli pa ga bodo še na Poljskem in Norveškem.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na Kongresnem trgu in v parku Zvezda v Ljubljani je organiziran Mednarodni festival »Igraj se z mano«, ki so ga v Centru Janeza Levca in Društvu za kulturo inkluzije pripravili že desetič zapored. Na njem letos sodeluje kar 312 ustanov: vrtci, šole, zavodi, različna društva in organizacije; samo v štirih dneh – festival bo trajal do petka – bo na njem nastopilo ali pripravljalo delavnice več kot dva tisoč osemsto odraslih, mladostnikov in otrok. Prispevek Petre Medved.
Na Kongresnem trgu in v parku Zvezda v Ljubljani je organiziran Mednarodni festival »Igraj se z mano«, ki so ga v Centru Janeza Levca in Društvu za kulturo inkluzije pripravili že desetič zapored. Na njem letos sodeluje kar 312 ustanov: vrtci, šole, zavodi, različna društva in organizacije; samo v štirih dneh – festival bo trajal do petka – bo na njem nastopilo ali pripravljalo delavnice več kot dva tisoč osemsto odraslih, mladostnikov in otrok.
Dopoldanski program Mednarodnega festivala Igraj se z mano je sestavljen iz številnih glasbenih, pevskih in plesnih nastopov ter predstav, obiskovalci pa lahko sproščajo svojo domišljijo v različnih ustvarjalnih delavnicah. Posebnost večernega programa je sodelovanje vrhunskih glasbenikov in ljudi s posebnimi potrebami. Vse štiri večere bo z glasbenim programom dopolnila akademija Berklee College of Music – Valencia Campus, nastopili pa bodo tudi znani slovenski glasbeniki, na primer Zlatko in Perpetuum Jazzile.
Vodilo festivala Igraj se z mano je povezovanje ob igri – otrok, mladostnikov in odraslih s posebnimi potrebami ter preostalih, ki z medsebojnim druženjem in skupnim ustvarjanjem uresničujejo vključevanje vseh ljudi v družbo, ne glede na njihovo drugačnost. Julija Kotnik z Mednarodnega festivala Igraj se z mano razlaga:
Vloga Mednarodnega festivala Igraj se z mano je izjemnega pomena, saj omogoča neposredno izkušnjo, da lahko doživijo dvosmerno komunikacijo, dvosmerno interakcijo z osebami s posebnimi potrebami. Da si na podlagi tega lahko morebitna svoja stališča, ki so naravnana v smeri strahu, odklonilnosti preoblikujejo. Pri ljudeh je manko ravno v tem delu, da sami ne vedo, kako odreagirati: ali pogledati vstran ali pogledati v osebo; v teh primerih se raje umaknejo. Festival pa ravno to nudi – fokus ni na hendikepu, fokus ni na posebnih potrebah, ampak je izhodišče igra, sodelovanje, povezovanje, torej neke dejavnosti, ki pri ljudeh ali so s posebnimi potrebami ali pa ne, v ospredje postavljajo njihove zmožnosti, sposobnosti in kar je osnova festivala – igro.
Mednarodni festival Igraj se z mano ima pomembno družbeno vlogo, razlaga ravnatelj Centra Janeza Levca v Ljubljani doktor Matej Rovšek:
Festival podpira več dejavnosti, ki simbolizira odprto, inkluzivno družbo, karšno si v Sloveniji želimo. Predvsem se mi zdi pomembno, da razstaplja ločnico med hendikepom in normalnostjo. Namreč, na festivalu je čisto vseeno – ko pogledaš vse udeležence: otroke, pedagoge, spremljevalce, turiste, starše – kdo je kdo. Nihče se ne sprašuje, kdo je hendikepiran in kdo ni, nihče ljudi ne rangira v neke lestvice, vsi so enaki v tem festivalskem smislu, enako obravnavani, tako kot si želimo, da bi bili obravnavani v drugih družbenih strukturah. Tisto, kar se mi zdi še pomembno je, da festival podpira ideje o enakosti, ne idejo o različnosti. Mislim, da smo ljudje najprej enaki in da je enakost šele pogoj zato, da lahko govorimo o različnosti. In zadnje, kar se mi zdi pomembno je to, da je festival v zadnjih letih resnično ustvarjalnica idej in modelov o trajnih socialnih vključevanjih. Tisto, kar je pravzaprav cilj za našo populacijo. Niso torej cilj neke občasne oblike inkluzivne oblike, ampak to, da so trajno socialno vključeni. To pa pomeni, da pridejo do trajne zaposlitve. In Center Janeza Levca v zadnjih letih tudi na tem področju veliko deluje z ustanovitvijo zaposlitvenega centra Janez dela.
Mednarodni festival, ki se je začel v Mariboru, bo v četrtek, 26.5.2016 v Semiču, v petek, 27.5.2016 na Muti, v torek 31.5.2016 pa tudi v Vipavi. Po zamisli Centra Janeza Levca in Društva za kulturo inkluzije so ga pripravili tudi v Črni Gori in na Hrvaškem, izvedli pa ga bodo še na Poljskem in Norveškem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Krompir danes predstavlja četrto najpomembnejšo hranilno rastlino na svetu, več pojemo le pšenice, riža in koruze. V Peruju, od koder krompir izvira, ga poznajo že 7000 let, pri nas se je uveljavil šele v 18. stoletju. A od takrat redko mine kosilo brez te poljščine. In če Perujci poznajo kar 3.000 vrst krompirja in praznujejo celo nacionalni dan krompirja, se lahko tudi Slovenci pohvalimo s številnimi sortami in svetovnim prvenstvom v pripravi praženega krompirja. Kljub temu za največje “krompirjevce” veljajo Belorusi, saj ga največ pojedo, pridelajo pa ga največ Kitajci. Nedeljsko jutro na Prvem smo namenili njegovemu veličanstvu - krompirju!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ob svetovnem dnevu cerebralne paralize, ki ga sicer zaznamujemo v nedeljo, so svoja vrata že danes odprli Centri Sonček po vsej Sloveniji. Pripravili so številne dejavnosti, predvsem pa bo dan namenjen ozaveščanju o cerebralni paralizi in zavzemanju za takšno skupnost, ki bo te ljudi sprejemala brez predsodkov. Cerebralna paraliza je najpogostejša razvojna motnja v otroštvu. Gre za motnjo gibanja in drže, ki je posledica nenapredujoče poškodbe možganov v zgodnjem obdobju življenja. Posledice te možganske okvare so trajne. Prispevek Petre Medved. Foto: Arhiv Zveze Sonček.
Na samem vrhu seznama prednostnih nalog prihodnje Evropske komisije stoji okoljska politika. Unija ne skriva ambicije, da bi v prihodnjih treh desetletjih postala prva podnebno nevtralna celina, za dosego tega cilja pa bodo potrebne bistvene spremembe. Nova komisija se bo projekta lotila z novim evropskim zelenim dogovorom, ki bo pokazal, v kolikšni meri bodo vsi ostali politični projekti podrejeni zahtevam strožjih okoljskih standardov. Luka Robida se je o prihodnosti evropske podnebne politike na kratko pogovoril z dr. Danijelom Crnčecem s Katedre za mednarodne odnose ljubljanske Fakultete za družbene vede.
Jutri se začenja se Evropski teden programiranja, ki že od leta 2013 dviguje digitalno pismenost med mladimi. V tem času je en teden prerasel v dva, evropski projekt se je razširil na 70 držav z vsega sveta. Letos je poudarek na celostni digitalni vzgoji, preseči želijo poučevanje osnovnih veščin programiranja. V kreativnem centru Poligon v Ljubljani bo Code Week Slovenija s partnerji jutri izvedel več brezplačnih dejavnosti in s tem celodnevnim dogodkom uradno otvoril Evropski teden programiranja pri nas. Urška Henigman je ambasadorko evropskega tedna programiranja Katjo Koren Ošljak vprašala, kaj se bo jutri dogajalo v Poligonu. Več informacij o brezplačnih delavnicah najdete na codeweek.si/otvoritev2019/, kjer so tudi prijavnice za udeležbo na brezplačnih delavnicah. Sicer pa Teden programiranja vse do 20-ega oktobra po vsej Sloveniji, med dogodki tudi prvič praznik programiranja v Novi Gorici in digitalna vzgoja za romske otroke v Prekmurju.
Zadnjo pravljico v okviru projekta Lahko noč, otroci! Dobro jutro, čustva! je v neposrednem avdio in video prenosu iz radijskega studia 26 interpretiral dramski igralec Jurij Souček.
V tem tednu spremljamo študijski proces študentov s posebnimi potrebami. Daša Peperko je študirala na Fakulteti za zdravstvene vede v Novem mestu, smer zdravstvena nega. Zdaj piše diplomsko nalogo z naslovom Algoritem oživljanja prilagojen za gluhe in naglušne. Po opravljeni diplomi bo imela naziv diplomirana medicinska sestra. Kot gluha študentka je imela kar nekaj težav pri študiju, je povedala Petri Medved. Njen govor je tolmačila tolmačka za slovenski znakovni jezik Nataša Kordiš.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Dr. Peter Kraljič, svetovalec in strokovnjak za prestrukturiranje, je od 1982 zasedal direktorski položaj v globalni svetovalni družbi McKinsey. Leta 1983 je v ugledni harvardski publikaciji objavil matriko nabave in oskrbne verige, s tem pa postavil dobaviteljsko stroko na svetovni zemljevid ekonomije. Zdaj je upokojen, večino časa preživi v Nemčiji.
V tem tednu spremljamo študijski proces študentov s posebnimi potrebami. Danes bomo spoznali 23-letnega Matica. Po končani gimnaziji se je odločil nadaljevati šolanje na Fakulteti za varnostne vede v Ljubljani. Ko je bil še dijak, je zaradi disleksije zaprosil za poseben status, po vstopu na fakulteto pa tega ni storil. Prispevek sta pripravili Katja Podgoršek in Petra Medved.
V Sloveniji ima otroke 6 % študentov, kar je pod evropskim povprečjem, ki se je ustavilo pri 10 %.
Na dveh točkah se je v minulih dneh zedinila praktično vsa Slovenija, a če smo nekako že navajeni, da nas povežejo uspehi športnikov, je tokrat vzporedno tekla še ena akcija, ki je združila vso slovensko javnost. Gre za akcijo zbiranja sredstev za zdravljenje še ne dveletnega Krisa Zudicha, ki ima redko in najhujšo obliko bolezni - spinalno mišične atrofije. In čeprav je bil cilj pobudnikov in organizatorjev akcije - Palčica Pomagalčica in dobrodelni škratki – zbrati 2,3 mio €, kolikor naj bi skupaj stalo najdražje zdravilo na svetu in zdravljenje v ZDA, je bila vsota presežena najmanj za tretjino. Takšen odziv je več kot presenetil organizatorje in osrečil starša malega Krisa, ki upata, da mu bo zdravilo, ki je za zdaj registrirano le v ZDA, pomagalo. Ostanek denarja pa bodo namenili za pomoč drugim otrokom z redkimi boleznimi. Tudi ta akcija je dokazala, kot že mnoge doslej, da smo Slovenci srčni in solidarni in smo sposobni stopiti skupaj, ko je to potrebno. To je pomembno tudi širše, pravi predsednica Slovenske filantropije dr. Anica Mikuš Kos. Tak odziv ljudi nam daje kot posameznikom tudi občutek varnosti, saj vemo, da ne bomo ostali sami če bomo potrebovali pomoč, poleg tega pa nas navdaja s ponosom, da smo člani take skupnosti.
V tem tednu na Prvem predstavljamo študente s posebnimi potrebami. Ti študenti za lažje usklajevanje študijskih obveznosti potrebujejo posebno obravnavo in prilagojen študijski proces. Danes pa vam predstavljamo Mašo Pupaher 23-letno absolventko dodiplomskega študija psihologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Kljub slepoti je tutorka študentom s posebnimi potrebami, je pa tudi članica Komisije za študente s posebnim statusom Univerze v Ljubljani. Za Mašo je zelo pomembno, da ne poudarja slepote, ampak to, da je predvsem študentka. Prispevek sta pripravili Katja Podgoršek in Petra Medved.
Hormonska kontracepcija in kondom sta še vedno najpopularnejša načina zaščite pred nezaželeno nosečnostjo med mladimi. V zadnjih dveh desetletjih se je na trgu pojavilo več različnih oblik hormonske kontracepcije, tudi v obliki obližev in hormonskih obročkov, ki so pripomogli k možnosti večje izbire med uporabnicami. Kljub zagotovilom ginekologov in ginekologinj, da kontracepcijske tablete načeloma ne škodujejo in da so stranski učinki redki, se veliko deklet in žensk sreča s stranskimi učinki ali celo hujšimi posledicami zaradi kontracepcije. Pred odločitvijo za hormonsko kontracepcijo je pomembno, da se uporabnica z ginekologom posvetuje z možnimi neželenimi stranskimi učinki in se v prvih mesecih uporabe opazuje ter beleži nenavadne pojave, ki jih pred jemanjem pri sebi ni opazila.
Od katalonskega referenduma, na katerem smo bili priče brutalnemu posredovanju španske policije, minevata dve leti. Čeprav je španska vlada odpravila sporni suspenz katalonske avtonomije, se odnosi med Barcelono in Madridom ne umirjajo. Še več, po eni strani se celo še zaostrujejo. V teh dneh pričakujemo sodbe katalonskim političnim in civilnodružbenim voditeljem, ki jim zaradi njihove vloge v katalonskem procesu osamosvajanja grozijo visoke zaporne kazni. Španska policija je nedavno aretirala več katalonskih aktivistov, češ da naj bi pripravljali teroristične napade. »Od prejšnjega tedna dalje imamo še sedem političnih zapornikov več,« je bil jasen ustanovitelj katalonskega portala VilaWeb Vicent Partal. »Španija si izmišlja trditve, s katerimi skuša katalonsko gibanje za neodvisnost prikazati kot nasilno.« Španijo sicer 10. novembra čakajo nove predčasne volitve – že četrte parlamentarne volitve v štirih letih. Vodji socialistov Pedru Sanchezu namreč po aprilskih volitvah ni uspelo sestaviti vlade, kar lahko za njegovo stranko pomeni velik udarec. Španijo je v veliki politični krizi, španska družba pa se še vedno ni rešila ostankov frankizma. Zato je za špansko družbo zelo pomembna odločitev vrhovnega sodišča, ki je zavrnilo pritožbo potomcev diktatorja Franca na nameravan prekop generalovih posmrtnih ostankov, pravi Urša Geršak, lektorica za španščino na Filozofski fakulteti v Ljubljani.
Začelo se je novo študijsko leto polno različnih obveznosti za vse študente tudi za študente s posebnimi potrebami. Ti študenti za lažje usklajevanje študijskih obveznosti potrebujejo posebno obravnavo in prilagojen študijski proces. Na Univerzi v Ljubljani velja Pravilnik o študentih s posebnim statusom, v katerem je med drugim opredeljena tudi možnost za pridobitev statusa študenta s posebnimi potrebami. Ta teden bomo predstavili štiri študente s posebnimi potrebami. Danes bomo spoznali 21-letno Majo Munih študentko tretjega letnika prevajalstva na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Je študentka s posebnimi potrebami, saj je gibalno ovirana. Je pa tudi pesnica in pisateljica. Pri petnajstih letih je izdala zbirko pesmi Prebujenje, pri šestnajstih pa zbirko Ogledujem se v resnici. Napisala je tudi roman Sanje bolijo drugače. Med šolanjem je prejela veliko priznanj in nagrad. Kakšen je njen izobraževalni proces in kakšne prilagoditve potrebuje - o tem se je z njo pogovarjala Petra Medved. Foto: Petra Medved
Oktober je evropski mesec kibernetske varnosti, ki ga organizirata Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in Evropska komisija. Slovenija bo tudi letos v vseevropski iniciativi sodelovala s programom ozaveščanja Varni na internetu, ki ga koordinira odzivni center za kibernetsko varnost SI-CERT. Spletne uporabnike bodo ves mesec opozarjali na osnovne varnostne ukrepe. Več v prispevku Urške Henigman.
Vodstvo Adrie Airways je danes na kranjsko okrožno sodišče vložilo predlog za stečaj letalskega prevoznika. Adria je medtem odpovedala vse današnje in jutrišnje lete. Vlada ne bo pristopila k reševanju, saj ima letalski prevoznik 90 milijonov evrov dolga. Poleg tega bi državno reševanje Adrie pomenilo, da se neodgovorni lastnik sklad 4K INVEST lahko izogne odgovornosti za potopitev družbe. Gospodarski minister Zdravko Počivalšek je zato po seji vlade povedal, da je edini možen scenarij za Adrio stečaj. Po njem pa je vlada pripravljena iskati rešitve, o katerih se še pogovarja. V vseh rešitvah, najsi gre za prepustitev linij trgu ali za ustanavljanje novega nacionalnega prevoznika, se omenja Lufthansa, ki pa na »špekulacije« ne odgovarja.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov