Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Agencija za okolje je z rezultati 10-letnega projekta potrdila, da se je podnebje segrelo za dve stopinji
Agenciji za okolje je predstavila ugotovitve večletnega projekta, ki se je začel leta 2008 in v katerega je bilo vključenih več kot 300 meteoroloških postaj. Izkazalo se ni nič presenetljivega – podnebje v Sloveniji se segreva, v obdobju med letoma 1961 in 2011 se je segrelo za 1,8 stopinje, do danes skupaj za dve stopinji.
Najbolj se segrevajo poletja – skoraj pol stopinje na desetletje – in nekoliko manj zime, še najbolj se zdi, da so pred tem pojavom varne jeseni. O tem, kako to občutimo prebivalci Slovenije, pa klimatolog Gregor Vertačnik:
“Vročinskih valov je zaradi tega, ker so tudi poletja toplejša, vse več. Imamo tudi daljše vročinske valove. V zadnjih desetih, dvajsetih letih tako rekoč ni poletja brez izrazitih vročinskih valov. Temperatura 35 stopinj Celzija, ki je bila včasih po nižinah zelo redka in smo jo imeli enkrat na deset let, je zdaj že skoraj vsako drugo leto oziroma vsako leto.”
Na letni ravni se niža količina padavin, zlasti je to izrazito v sicer bolj namočenem zahodnem delu Slovenije, kjer so imeli od štiri do šest odstotkov padavin na desetletje manj. Snežna odeja je bila v začetku šestdesetih let prejšnjega stoletja marsikje v povprečju skoraj dvakrat debelejša.
In kaj bi morala o vsem tem vedeti politika? Ničesar, kar ne bi bilo že znano; če hočemo omiliti potek podnebnih sprememb, bo treba resneje pristopiti k zmanjševanju izpustov toplogrednih plinov.
4435 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Agencija za okolje je z rezultati 10-letnega projekta potrdila, da se je podnebje segrelo za dve stopinji
Agenciji za okolje je predstavila ugotovitve večletnega projekta, ki se je začel leta 2008 in v katerega je bilo vključenih več kot 300 meteoroloških postaj. Izkazalo se ni nič presenetljivega – podnebje v Sloveniji se segreva, v obdobju med letoma 1961 in 2011 se je segrelo za 1,8 stopinje, do danes skupaj za dve stopinji.
Najbolj se segrevajo poletja – skoraj pol stopinje na desetletje – in nekoliko manj zime, še najbolj se zdi, da so pred tem pojavom varne jeseni. O tem, kako to občutimo prebivalci Slovenije, pa klimatolog Gregor Vertačnik:
“Vročinskih valov je zaradi tega, ker so tudi poletja toplejša, vse več. Imamo tudi daljše vročinske valove. V zadnjih desetih, dvajsetih letih tako rekoč ni poletja brez izrazitih vročinskih valov. Temperatura 35 stopinj Celzija, ki je bila včasih po nižinah zelo redka in smo jo imeli enkrat na deset let, je zdaj že skoraj vsako drugo leto oziroma vsako leto.”
Na letni ravni se niža količina padavin, zlasti je to izrazito v sicer bolj namočenem zahodnem delu Slovenije, kjer so imeli od štiri do šest odstotkov padavin na desetletje manj. Snežna odeja je bila v začetku šestdesetih let prejšnjega stoletja marsikje v povprečju skoraj dvakrat debelejša.
In kaj bi morala o vsem tem vedeti politika? Ničesar, kar ne bi bilo že znano; če hočemo omiliti potek podnebnih sprememb, bo treba resneje pristopiti k zmanjševanju izpustov toplogrednih plinov.
Po vsem svetu za ošpicami letno zboli 36 ljudi na milijon prebivalcev, umre jih okoli 134 tisoč. Tudi pri nas smo že slišali prva opozorila, da bi ošpice lahko bile tempirana bomba. Precepljenost Slovencev upada in je že pod mejo, ki državi zagotavlja varnost pred okužbo. Lani so v Sloveniji potrdili sedem primerov ošpic. Precepljenost je najnižja v Ljubljani in Kopru, kjer je tveganje za okužbo največje. Pred dnevi se je iz Srbije vrnil fant, ki je zbolel za ošpicami, so potrdili na Infekcijski kliniki. Kje lahko preverite, koliko protiteles imate in kakšna je nevarnost okužbe pa z Evo Grilc z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Z njo se je pogovarjala Maja Stepančič.
Vreme na različnih koncih sveta v teh dneh ponovno dokazuje, da je nepredvidljivost postala nova stalnica. Najbolj eksotično je v Združenih državah Amerike. Na vzhodu države imajo arktične temperature in snežne viharje, na zahodu pa poletno vročino. Po zahodni in severni Evropi pustoši orkan Eleanora in za sabo pušča žrtve, medtem ko se pri nas naglo nihanje temperatur kar noče končati. Kaj se pravzaprav dogaja, je preverila Nina Slaček. Foto: Flickr/Tom Gill
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Zgodba Igorja Zonika je lahko navdih za tiste, ki želijo z novim letom spremeniti svoje navade.
Napoleon Bonaparte je pravil, da mu brez šampanjca ni živeti: “Kadar zmagujem, si ga zaslužim, kadar izgubljam, ga potrebujem,” je dejal. Dom Perignon pa je ob okušanju te plemenite pijače vzkliknil, da pije zvezde! Šampanjec ali peneče vino je naš stalni spremljevalec, ko praznujemo in zaznamujemo pomembne dogodke v našem življenju. Zato gremo ob koncu starega leta na začetek, k osnovam pridelovanja penin, o pomenu nazdravljanja, pravilnem odpiranju steklenice in celo o blagodejnih učinkih penečega vina na naše zdravje. Šampanjec sicer ni tekel v potokih, je pa o njem tekla beseda.
Tehnološki velikan Apple, tako rekoč najbolj dobičkonosno podjetje na svetu z ogromnim tržnim deležem in še večjimi zalogami denarja, je po številnih tožbah v četrtek objavil opravičilo zaradi upočasnjevanja delovanja starejših modelov iphonov. Obljubili so, da tega ne bodo več počeli ter napovedali znižanje cen za nadomestne baterije in spremembo programske opreme za preverjanje delovanja baterije. V bistvu gre za dokaj neverjetno potezo tehnološkega velikana. Kaj napoved pomeni za prihodnost Appla in dugih mobilnih proizvajalcev, smo se pogovarjali z urednikom spletne strani Tehnozvezdje Matjažem Ropretom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na Trgovinski zbornici Slovenije ocenjujejo, da prihodki v trgovini na drobno najverjetneje ne bodo več dosegli ravni izpred krize. Razloge za to je v pogovoru s Simeono Rogelj pojasnila predsednica zbornice Mariča Lah.
V Sloveniji poznamo 14 družin z desetimi otroki. Med njimi najdemo tudi družino Rus z Brezovice pri Ljubljani, ki na svoj način doživlja praznično obdobje. Božični večer so si popestrili z glasbo, saj prav vsak izmed njenih članov igra na kakšen inštrument. O tem, kakšno je pri njih pričakovanje božiča, prisluhnite v reportaži, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Slovenski vozniki tovornjakov obdarujejo tujce, ki so za božič obtičali na slovenskih počivališčih
Veste, da je leta 1997 jelko, božično drevesce, ki je stalo sredi trga sv. Petra, Vatikanu podarila Slovenija? Takrat se je tam pila staroslovanska pijača, brezalkoholna medica, imenovana »ol«, jedli so slovenske bio medenjake in bio bonbone, vatikanske rezidence pa je krasilo 37 jelk, ki so jih okrasili Slovenci. Vse našteto je bilo delo lectarske družine Perger iz Slovenj Gradca. Najstarejši okraski za božične smrečice so namreč iz lecta in pri Pergerjih so jih takrat v dobrem letu samo za Vatikan naredili več kot 12.000, med njimi celo miniaturni papamobil. Začetki družinske tradicije, povezane z medičarstvom, lectarstvom in svečarstvom, neprekinjeno segajo v leto 1757. V Slovenj Gradcu je njihovo galerijo, ki je postala prava turistična znamenitost, obiskala Andreja Čokl.
Gotovo se še spomnite majskega pripetljaja, ko je papeža Frančiška v Vatikanu obiskal ameriški predsednik Donald Trump. In vprašanja prvi dami Melaniji, če svojega soproga hrani s pico… pardon, s potico. Manjkajoči zlog v pogovoru med vodjem rimsko katoliške cerkve in najbolj znano Slovenko je našel naš rimski dopisnik, potica (in ne pica) pa je s poročili z visokega političnega srečanja obšla svet. Dobrega pol leta pozneje sodi naša dobrota med najbolj zaželene sladice v Vatikanu. Janko Petrovec je bil zraven, ko so tamkajšnjim pomembnežem spekli osem božičnih orehovih – tudi za papeža.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V nedeljski obsežni in zahtevni akciji reševanja 51-ih smučarjev, ki so zaradi okvare obsedeli na dvosedežnici Zvoh na Krvavcu, je sodelovalo 40 reševalcev. Nihče od smučarjev ni bil poškodovan. Žičničarjem so se pridružili tudi kranjski poklicni gasilci, gorski reševalci in osem jamarskih reševalcev, ki so smučarje s sedežev reševali z vrvno tehniko. Med jamarskimi reševalci je bil tudi Walter Zakrajšek, vodja jamarske reševalne službe Slovenije. Aljani Jocif je povedal, da so jamarski reševalci prezeble smučarje reševali na višini od šest do osem metrov.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov