Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Po lanskem ocenjevanju toaletnih prostorov ob slovenskih avtocestah se je inštitut tokrat lotil toalet na železniških postajah. Čistoča je na visoki ravni, a v oči bode zastarelost in pomanjkljiva funkcionalnost.
Čistoča na visoki ravni, a v oči bodeta zastarelost in pomanjkljiva funkcionalnost
Mednarodni inštitut za potrošniške raziskave, ki deluje v okviru Zveze potrošnikov, je v zadnjih 24 mesecih opravil 24 primerjalnih ocenjevanj različnih izdelkov in storitev. V ta namen so vzpostavili tudi spletno stran www.potrošnikovzoom.si, na kateri so brezplačno na voljo vsi rezultati ocenjevanj. Po lanskem ocenjevanju toaletnih prostorov ob slovenskih avtocestah se je inštitut tokrat lotil toalet na železniških postajah.
Železnica je eden od stebrov trajnostne mobilnosti. V zadnjih dvajsetih letih se ni dogajalo oziroma vlagalo vanjo prav veliko in to stanje se kaže tudi pri toaletnih prostorih, pravi Boštjan Okorn, vodja programa pri Mednarodnem inštitutu za potrošniške raziskave:
“Stvar nekako deluje, v resnici pa je vse skupaj precej ubogo. Večina prostorov je precej zastarela, vanje v zadnjih desetletjih ni bilo vloženo tako rekoč nič – ploščice, oprema, okna in vrata so stari, hkrati skoraj ni toaletnih prostorov za invalide in previjalnih mizic. Vidi se, da vsi potniki niso enako zaželeni, kar je zelo žalostno.”
Prejšnji mesec je inštitut obiskal 13 toaletnih prostorov na najbolj prometnih železniških postajah. Vsa ocenjevanja potekajo v okviru koncesije za opravljanje javne službe izvajanja primerjalnih ocenjevanj, ki jih sofinancira Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo.
“Ocenjevalni list je bil precej dolg, najprej smo ocenili notranji del, ali sploh najdeš stranišče, koliko je umivalnikov, ali iz njih teče topla voda (je ni tako rekoč nikjer, razen v Celju in delno v Litiji), ali imajo milo in brisače. Preverili smo tudi kabine, ali se zaklepajo (precej kabin se ne da zakleniti), pogledali opremo in ali je mogoče na steno oziroma vrata obesiti torbo ali jakno. Vse skupaj smo odkljukali, ocenili in rezultati so pokazali, da je eno stranišče zelo dobro, šest je dobrih in pet povprečnih.”
Najvišjo oceno je dobila toaleta na železniški postaji Laško, kjer so prostori sveže obnovljeni in čisti, ima tudi prostor za invalide in previjalno mizico, je pa prostor zaklenjen, kar je manjši minus, saj se je treba po ključ sprehoditi čez celo postajo. Za Laškim je nekaj podobno urejenih stranišč, ki so sprejemljiva, nimajo pa vsa opreme; to so Ljubljana, Maribor, Celje, Grosuplje in Sevnica. Na samem repu je pet postaj, za katere ocenjevalci pravijo, da so kar nekoliko pozabljene – v Domžalah imajo še vedno t. i. »počepnike«, v Litiji je postaja v zabojniku zunaj samega poslopja, slabo oceno so prejele tudi postaje v Kranju, Novem mestu in Trbovljah. Pod črto so torej toaletni prostori na železniških postajah, vredni obiska, splošen vtis pa je odvisen od tega, kdaj je bil prostor zadnjič resneje obnovljen.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Po lanskem ocenjevanju toaletnih prostorov ob slovenskih avtocestah se je inštitut tokrat lotil toalet na železniških postajah. Čistoča je na visoki ravni, a v oči bode zastarelost in pomanjkljiva funkcionalnost.
Čistoča na visoki ravni, a v oči bodeta zastarelost in pomanjkljiva funkcionalnost
Mednarodni inštitut za potrošniške raziskave, ki deluje v okviru Zveze potrošnikov, je v zadnjih 24 mesecih opravil 24 primerjalnih ocenjevanj različnih izdelkov in storitev. V ta namen so vzpostavili tudi spletno stran www.potrošnikovzoom.si, na kateri so brezplačno na voljo vsi rezultati ocenjevanj. Po lanskem ocenjevanju toaletnih prostorov ob slovenskih avtocestah se je inštitut tokrat lotil toalet na železniških postajah.
Železnica je eden od stebrov trajnostne mobilnosti. V zadnjih dvajsetih letih se ni dogajalo oziroma vlagalo vanjo prav veliko in to stanje se kaže tudi pri toaletnih prostorih, pravi Boštjan Okorn, vodja programa pri Mednarodnem inštitutu za potrošniške raziskave:
“Stvar nekako deluje, v resnici pa je vse skupaj precej ubogo. Večina prostorov je precej zastarela, vanje v zadnjih desetletjih ni bilo vloženo tako rekoč nič – ploščice, oprema, okna in vrata so stari, hkrati skoraj ni toaletnih prostorov za invalide in previjalnih mizic. Vidi se, da vsi potniki niso enako zaželeni, kar je zelo žalostno.”
Prejšnji mesec je inštitut obiskal 13 toaletnih prostorov na najbolj prometnih železniških postajah. Vsa ocenjevanja potekajo v okviru koncesije za opravljanje javne službe izvajanja primerjalnih ocenjevanj, ki jih sofinancira Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo.
“Ocenjevalni list je bil precej dolg, najprej smo ocenili notranji del, ali sploh najdeš stranišče, koliko je umivalnikov, ali iz njih teče topla voda (je ni tako rekoč nikjer, razen v Celju in delno v Litiji), ali imajo milo in brisače. Preverili smo tudi kabine, ali se zaklepajo (precej kabin se ne da zakleniti), pogledali opremo in ali je mogoče na steno oziroma vrata obesiti torbo ali jakno. Vse skupaj smo odkljukali, ocenili in rezultati so pokazali, da je eno stranišče zelo dobro, šest je dobrih in pet povprečnih.”
Najvišjo oceno je dobila toaleta na železniški postaji Laško, kjer so prostori sveže obnovljeni in čisti, ima tudi prostor za invalide in previjalno mizico, je pa prostor zaklenjen, kar je manjši minus, saj se je treba po ključ sprehoditi čez celo postajo. Za Laškim je nekaj podobno urejenih stranišč, ki so sprejemljiva, nimajo pa vsa opreme; to so Ljubljana, Maribor, Celje, Grosuplje in Sevnica. Na samem repu je pet postaj, za katere ocenjevalci pravijo, da so kar nekoliko pozabljene – v Domžalah imajo še vedno t. i. »počepnike«, v Litiji je postaja v zabojniku zunaj samega poslopja, slabo oceno so prejele tudi postaje v Kranju, Novem mestu in Trbovljah. Pod črto so torej toaletni prostori na železniških postajah, vredni obiska, splošen vtis pa je odvisen od tega, kdaj je bil prostor zadnjič resneje obnovljen.
V Unescov program Človek in biosfera so v Sloveniji uvrščena štiri območja, Julijske Alpe, Kras, Kozjansko in Obsotelje ter Mura. Letos prvič skupaj praznujejo dan biosfernih območij, ki ga je Unesco razglasil ob svoji 50-letnici. S široko zasnovanim praznovanjem želijo prebivalce biosfernih območjih in slovensko javnost opozoriti na pomen globalnega programa Človek in biosfera, predstaviti svoje aktivnosti in spregovoriti o svojih vrednotah. Slovenska biosferna območja so odličen primer prakse odgovornega upravljanja z okoljem, v katerem je v ospredju človek. Kozjansko in Obsotelje sta bila v mednarodno mrežo biosfernih območij Unescovega programa Človek in biosfera sprejeta leta 2010.
V Unescov program Človek in biosfera so v Sloveniji uvrščena štiri območja, Julijske Alpe, Kras, Kozjansko in Obsotelje ter Mura. Letos prvič skupaj praznujejo dan biosfernih območij, ki ga je Unesco razglasil ob svoji 50-letnici. S široko zasnovanim praznovanjem želijo prebivalce biosfernih območjih in slovensko javnost opozoriti na pomen globalnega programa Človek in biosfera, predstaviti svoje aktivnosti in spregovoriti o svojih vrednotah. Slovenska biosferna območja so odličen primer prakse odgovornega upravljanja z okoljem, v katerem je v ospredju človek. Kozjansko in Obsotelje sta bila v mednarodno mrežo biosfernih območij Unescovega programa Človek in biosfera sprejeta leta 2010.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Ob jutrišnjem evropskem dnevu gluhoslepih, ki ga zaznamujemo od leta 2018 na pobudo Evropske zveze gluhoslepih, si ljudje z gluhoslepoto želijo, da bi bili slišani in da bi družba prepoznala njihove potrebe in sposobnosti. O tem, s kakšnimi izzivi se spoprijemajo ljudje z gluhoslepoto in kaj je bilo narejeno po lanskem vpisu jezika gluhoslepih v Ustavo, se je Petra Medved pogovarjala s sekretarko Združenja gluhoslepih Slovenije DLAN doktorico Simono Gerenčer.
Ob jutrišnjem evropskem dnevu gluhoslepih, ki ga zaznamujemo od leta 2018 na pobudo Evropske zveze gluhoslepih, si ljudje z gluhoslepoto želijo, da bi bili slišani in da bi družba prepoznala njihove potrebe in sposobnosti. O tem, s kakšnimi izzivi se spoprijemajo ljudje z gluhoslepoto in kaj je bilo narejeno po lanskem vpisu jezika gluhoslepih v Ustavo, se je Petra Medved pogovarjala s sekretarko Združenja gluhoslepih Slovenije DLAN doktorico Simono Gerenčer.
Mineva 10 let od začetka akcije Reši življenje, s katero je DARS v sodelovanju z Agencijo za varnost prometa, Policijo, Ministrstvom za infrastrukturo in AMZS-jem začeli ozaveščati voznike o pomenu vzpostavitve reševalnega pasu ob zastôju na avtocesti. Prizadevanja so obrodila sadove, med drugim tudi spremembo prometne zakonodaje. Zavod Reševalni pas, ki se je akciji pridružil kasneje, pa je pred dnevi od Evropske komisije dobil celo posebno nagrado za ozaveščanje.
Mineva 10 let od začetka akcije Reši življenje, s katero je DARS v sodelovanju z Agencijo za varnost prometa, Policijo, Ministrstvom za infrastrukturo in AMZS-jem začeli ozaveščati voznike o pomenu vzpostavitve reševalnega pasu ob zastôju na avtocesti. Prizadevanja so obrodila sadove, med drugim tudi spremembo prometne zakonodaje. Zavod Reševalni pas, ki se je akciji pridružil kasneje, pa je pred dnevi od Evropske komisije dobil celo posebno nagrado za ozaveščanje.
Danes ob 18.00 bo v Kongresnem centru Brdo pri Kranju slavnostna prireditev ob 60. obletnici ustanovitve Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja. Zveza je bila ustanovljena z namenom, da se ustvari ugodno okolje za razvoj športa invalidov v Sloveniji, za vključevanje oseb z invalidnostjo v športne aktivnosti ter za razvoj množičnega in vrhunskega športa invalidov. Ob tej priložnosti je Petra Medved povabila pred mikrofon predsednika Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja Damijana Lazarja.
Danes ob 18.00 bo v Kongresnem centru Brdo pri Kranju slavnostna prireditev ob 60. obletnici ustanovitve Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja. Zveza je bila ustanovljena z namenom, da se ustvari ugodno okolje za razvoj športa invalidov v Sloveniji, za vključevanje oseb z invalidnostjo v športne aktivnosti ter za razvoj množičnega in vrhunskega športa invalidov. Ob tej priložnosti je Petra Medved povabila pred mikrofon predsednika Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja Damijana Lazarja.
Spremenjen družinski zakonik istospolnim parom omogoča sklepanje zakonskih zvez in jim dopušča možnost, da posvojijo otroka pod enakimi pogoji kot raznospolni pari. V tem tednu pa so nasprotniki sprememb v državni zbor vložili pobudo za začetek zbiranja podpisov za razpis zakonodajnega referenduma, državni svet pa je izglasoval veto na novelo družinskega zakonika. Podporniki zakona pravijo, da nasprotniki uporabljajo diskurz zastraševanja, pri katerem ne gre za zaščito otrok in še, da že posvojitvena statistika negira njihove argumente. V Sloveniji namreč izvedemo le med 40 in 50 posvojitev letno.
Jutri zaznamujemo mednarodni dan bele palice. Bela palica je med polnočutnimi ljudmi vse bolj prepoznana kot simbol, da pred njimi stoji slep človek, slepim pa pomaga pri neodvisnem, samostojnem in varnem življenju. Ob tej priložnosti bodo jutri pri Združenju prijateljev slepih Slovenije v Celju pripravili že 18. mednarodno srečanje slepih in slabovidnih pesnikov in pisateljev Biseri Savinje, na Kongresnem trgu v Ljubljani pa si lahko ogledate razstavo Ustvarjalci sprememb, ki mimoidoče seznanja s pomembnimi dosežki slepih in slabovidnih. Petra Medved je pred mikrofon povabila predsednika Zveze društev slepih in slabovidnih Slovenije Mateja Žnuderla, ki je v pogovoru opozoril na vrsto odprtih vprašanj, s katerimi se srečujejo slepi in slabovidni v vsakdanjem življenju.
Islandija velja za državo, kjer je stopnja enakosti največja na svetu. Zaradi enakosti so, tako kažejo številne raziskave, prebivalke in prebivalci Islandije eni izmed najsrečnejših ljudi na svetu. Vsako leto pa islandska vlada sprejme na desetine zakonov, ki pripomorejo k še večji enakosti. Eden izmed takšnih zakonov je islandskim očetom omogočil, da lahko po rojstvu otroka ostanejo doma in skrbijo za dojenčka v enakem obsegu kot ženske. Voditeljica Tita Mayer se je pogovarjala z raziskovalko družinskih politik na Univerzi na Islandiji dr. Ásdís A?albjörg Arnalds.
Podobe partizanke Brine, ki v vojaških hlačah in škornjih pleše na mitingu po prisegi bork in borcev Rabske brigade 23. septembra 1943 so ene izmed najbolj ikoničnih fotografij legendarne plesalke in koreografinje Marte Paulin. Njeno življenje je zdaj kronološko popisano v knjigi Samo en ples, ki jo je napisala njena hči Malina Schmidt Snoj. Na predstavitvi knjige je bil Miha Žorž.
Že velikokrat - pravzaprav prevečkrat - smo na naših valovih govorili o domnevnih nepravilnostih v različnih podjetjih in težavah delavcev, tudi o težavah poklicnih voznikov. Tokrat predstavljamo zgodbo enega od njih, ki je svojo pravico iskal tudi na sodišču in ostal praznih rok ter z občutkom, da se mu je zgodila velika krivica. Za piko na i mu grozi še rubež, ker bi mora poravnati tudi sodne stroške toženega delodajalca, za kar pa denarja nima. Ne iščemo nikogaršnjih napa, gre zgolj za zgodbo, ki ji je prisluhnila Karmen Štrancar Rajevec.
Danes obeležujemo mednarodni dan deklic, ki letos poteka pod sloganom »Naš čas je zdaj – naše pravice, naša prihodnost«. Združeni narodi ugotavljajo napredek pri naslavljanju položaja deklic, a še vedno je veliko deklic in žensk po svetu diskriminiranih, izkoriščanih in podrejenih. Kar 32 milijonov deklic ne obiskuje osnovne šole, v nekaterih državah beležijo porast otroških porok in spolnega nasilja, zaskrbljujoč pa je tudi položaj deklet v Ukrajini in v Iranu. Novinarka Tita Mayer se je o položaju deklic pogovarjala z direktorico Amnesty International Slovenije Natašo Posel.
Za chefinjo Ano Roš je produktivno leto. Potem ko je v sodelovanju s slovenskim trgovcem odprla trgovinico sredi prestolnice, so se v petek odprla še vrata pekarne Ana. Kuharska mojstrica ne počiva, čaka jo še nekaj projektov. Predvsem pa se v novi pekarni lahko ustvarjalno izražata mlada pekovska mojstra Nataša Đurič in Anže Kranjec. Več v prispevku Tine Lamovšek.
Fotografska razstava, ki poziva k opredeljevanju do darovanja organov
Neveljaven email naslov