Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sestala s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki, kjer opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Ministrstvo je petim od šestih podjetij, ki embalažo odvažajo, junija izdalo nova okoljevarstvna dovoljenja, zataknilo pa se je pri podjetju Interseroh, ki mora odpeljati več kot 90% embalaže.
Podjetju, ki mora odpeljati več kot 90 odstotkov embalaže, Ministrstvo za okolje ni izdalo dovoljenja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sešla s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki. Ti opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Sestanek je označila kot nadaljevanje preteklih srečanj na temo odpadne embalaže. Veseli jo, da so se slovenski Centri za ravnanje z odpadki združili in da je njihova medsebojna komunikacija boljša, kot pravi, je prepričana, da bo to v prihodnje še prineslo uspehe. Lani so problematiko z embalažo, ki ni bila odpeljana iz skladišč centrov, rešili, intenzivno pa so se reševanja tega problema lotili tudi letos. Vse družbe za ravnanje z odpadki, razen Interseroha, so dobile nova okoljevarstvena dovoljenja in zatem tudi inšpekcijske odločbe za odvoz embalaže, ki je v prvem polletju sicer še niso odpeljale, zdaj pa jo odvažajo nemoteno, poudarja okoljska ministrica.
“Težava pri izdaji novega dovoljenja Interserohu je neizvedena pritožba na v preteklem letu izdano okoljevarstveno dovoljenje, ki se rešuje na upravnem sodišču. Tja smo poslali vlogo za hitro reševanje te pritožbe, danes pa smo se dogovorili tudi, da nas bodo Centri za ravnanje z odpadki podprli v tem prizadevanju in po izdani odločitvi upravnega sodišča, kakršna koli že bo, bo mogoče izdati novo okoljevarstveno dovoljenje, na podlagi katerega lahko inšpekcije tudi postopajo.”
Po dogovoru z družbami za ravnanje z odpadno embalažo v preteklem letu smo skupaj ugotovili, da podjetje Interseroh bere vse predpise in zakonodajo drugače kot druge družbe, pravi Majcnova, ki s prstom že kaže na prihodnjo vlado. Ta se bo morala pri pripravi Zakona o varstvu okolja, ki bi sistemsko rešil vprašanje odvoza odpadne embalaže, spopasti tudi s to problematiko, tako da se takšni zapleti v prihodnje ne bodo več dogajali.
Janko Kramžar, predsednik Združenja centrov za ravnanje z odpadki in prvi mož ljubljanske Snage, se z ministrstvom sicer strinja glede sistemskih rešitev, a bi morale biti zdaj v ospredju interventne rešitve, saj nepravilno skladiščeni kupi odpadne embalaže ne morejo čakati na odločitev Upravnega sodišča, kar lahko traja tudi več mesecev.
“Potrebna je intervencija države, ki bi te kupe embalaže zmanjšala, s tem pa tudi vsa požarna in sanitarna tveganja, povezana s skladiščenjem, paralelno pa bi se delalo tudi na sistemskih spremembah. Naredili smo hitro oceno znotraj teh šestih centrov, ki sodijo pod pokroviteljstvo Združenja – takšnih odpadkov je zdaj na zalogi približno 3800 ton, kar je občutno preveč, da bi lahko rekli, da je ta sistem vzdržen.”
Pet družb za ravnanje z odpadki je torej začelo odvažati embalažo, a se obstoječe količine še niso zmanjšale – samo v Ljubljani je bilo konec junija na zalogi 2500 ton odpadkov. Kramžar ob tem dodaja, da so vse nadaljnje poteze centrov za ravnanje z odpadki nezakonite – tako morebitna predaja teh odpadkov drugim podjetjem kot tudi trenutno skladiščenje, kar so potrdili tudi nedavni inšpekcijski pregledi.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sestala s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki, kjer opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Ministrstvo je petim od šestih podjetij, ki embalažo odvažajo, junija izdalo nova okoljevarstvna dovoljenja, zataknilo pa se je pri podjetju Interseroh, ki mora odpeljati več kot 90% embalaže.
Podjetju, ki mora odpeljati več kot 90 odstotkov embalaže, Ministrstvo za okolje ni izdalo dovoljenja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sešla s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki. Ti opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Sestanek je označila kot nadaljevanje preteklih srečanj na temo odpadne embalaže. Veseli jo, da so se slovenski Centri za ravnanje z odpadki združili in da je njihova medsebojna komunikacija boljša, kot pravi, je prepričana, da bo to v prihodnje še prineslo uspehe. Lani so problematiko z embalažo, ki ni bila odpeljana iz skladišč centrov, rešili, intenzivno pa so se reševanja tega problema lotili tudi letos. Vse družbe za ravnanje z odpadki, razen Interseroha, so dobile nova okoljevarstvena dovoljenja in zatem tudi inšpekcijske odločbe za odvoz embalaže, ki je v prvem polletju sicer še niso odpeljale, zdaj pa jo odvažajo nemoteno, poudarja okoljska ministrica.
“Težava pri izdaji novega dovoljenja Interserohu je neizvedena pritožba na v preteklem letu izdano okoljevarstveno dovoljenje, ki se rešuje na upravnem sodišču. Tja smo poslali vlogo za hitro reševanje te pritožbe, danes pa smo se dogovorili tudi, da nas bodo Centri za ravnanje z odpadki podprli v tem prizadevanju in po izdani odločitvi upravnega sodišča, kakršna koli že bo, bo mogoče izdati novo okoljevarstveno dovoljenje, na podlagi katerega lahko inšpekcije tudi postopajo.”
Po dogovoru z družbami za ravnanje z odpadno embalažo v preteklem letu smo skupaj ugotovili, da podjetje Interseroh bere vse predpise in zakonodajo drugače kot druge družbe, pravi Majcnova, ki s prstom že kaže na prihodnjo vlado. Ta se bo morala pri pripravi Zakona o varstvu okolja, ki bi sistemsko rešil vprašanje odvoza odpadne embalaže, spopasti tudi s to problematiko, tako da se takšni zapleti v prihodnje ne bodo več dogajali.
Janko Kramžar, predsednik Združenja centrov za ravnanje z odpadki in prvi mož ljubljanske Snage, se z ministrstvom sicer strinja glede sistemskih rešitev, a bi morale biti zdaj v ospredju interventne rešitve, saj nepravilno skladiščeni kupi odpadne embalaže ne morejo čakati na odločitev Upravnega sodišča, kar lahko traja tudi več mesecev.
“Potrebna je intervencija države, ki bi te kupe embalaže zmanjšala, s tem pa tudi vsa požarna in sanitarna tveganja, povezana s skladiščenjem, paralelno pa bi se delalo tudi na sistemskih spremembah. Naredili smo hitro oceno znotraj teh šestih centrov, ki sodijo pod pokroviteljstvo Združenja – takšnih odpadkov je zdaj na zalogi približno 3800 ton, kar je občutno preveč, da bi lahko rekli, da je ta sistem vzdržen.”
Pet družb za ravnanje z odpadki je torej začelo odvažati embalažo, a se obstoječe količine še niso zmanjšale – samo v Ljubljani je bilo konec junija na zalogi 2500 ton odpadkov. Kramžar ob tem dodaja, da so vse nadaljnje poteze centrov za ravnanje z odpadki nezakonite – tako morebitna predaja teh odpadkov drugim podjetjem kot tudi trenutno skladiščenje, kar so potrdili tudi nedavni inšpekcijski pregledi.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Neveljaven email naslov