Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Da ne doživimo toplotnega šoka je potrebno upoštevati par preprostih nasvetov
Še pred tednom dni smo poročali o vročini v zahodnem delu Evrope, zdaj pa ta nekaj dni vztraja tudi pri nas in zaradi tega so na ARSU v ponedeljek razglasili prvi letošnji vročinski val. Ta je zajel npr. tudi Nemčijo, Madžarsko in balkanske države; na Hrvaškem so v obalnih delih zaradi temperatur, ki bi se lahko povzpele do 37 stopinj C, razglasili rdeči alarm. Tudi pri nas ne bo veliko hladneje, danes naj bi najvišje dnevne temperature dosegle 34 oz. na Goriškem in v Vipavski dolini 36 stopinj C.
Visoke temperature najbolj prizadenejo starejše, otroke in bolnike, ljudi, ki delajo na prostem, ter tiste s slabšim socialno-ekonomskim statusom. V izogib nevšečnostim z zdravjem, ki so posledica vročine in jih v urgentnih centrih po Sloveniji beležijo praktično vsako leto, smo vas s pomočjo dr. Simone Perčič z NIJZ in mag. Tanje Cegnar z ARSA spomnili na nekaj preventivnih ukrepov:
- telo izgublja temperaturo z znojenjem, zato je potrebno v teh dneh piti dovolj vode. Pijemo jo v krajših presledkih in ne naenkrat. Ni priporočljivo pitje alkohola in kofeinskih pripravkov, saj povzročijo hitrejše odvajanje vode.
- jejmo dovolj sadja in zelenjave. Na našem jedilniku naj bo lahka, nemastna prehrana. Glavni obrok lahko zaužijemo nekoliko pozneje v dnevu, ko ni več tako vroče.
- v času največje vročine, med 12. in 17. se umaknemo v zaprte prostore. Prav tako se športnih aktivnosti lotimo šele zvečer ali zgodaj zjutraj.
- pred UV sevanjem se bomo najbolje zaščitili, če gremo v gozd ali z dolgimi oblačili, klobučkom, sončnimi očali in kremo.
- pokrivanje dojenčkov, ki so v vozičkih, z lahkimi odejami ni dobro.
- otrok ne puščajo v vozilu na vročini, saj je to kot pečica – se zelo hitro segreje. Tudi na pot se odpravimo vsaj 5 minut prej, da lahko prezračimo vozilo. Ko pa smo v njem, naj ne bo temperatura prenizka. Pred postankom jo zvišajmo, da čim bolj izenačimo notranjo in zunanjo temperaturo.
Če pri sebi ali drugih opazite znake toplotnega šoka, kot so dehidracija, vrtoglavica, motnje koncentracije ali hitrejši srčni utrip, se takoj umaknite v senco, pokličite zdravniško pomoč in mirujte.
4435 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Da ne doživimo toplotnega šoka je potrebno upoštevati par preprostih nasvetov
Še pred tednom dni smo poročali o vročini v zahodnem delu Evrope, zdaj pa ta nekaj dni vztraja tudi pri nas in zaradi tega so na ARSU v ponedeljek razglasili prvi letošnji vročinski val. Ta je zajel npr. tudi Nemčijo, Madžarsko in balkanske države; na Hrvaškem so v obalnih delih zaradi temperatur, ki bi se lahko povzpele do 37 stopinj C, razglasili rdeči alarm. Tudi pri nas ne bo veliko hladneje, danes naj bi najvišje dnevne temperature dosegle 34 oz. na Goriškem in v Vipavski dolini 36 stopinj C.
Visoke temperature najbolj prizadenejo starejše, otroke in bolnike, ljudi, ki delajo na prostem, ter tiste s slabšim socialno-ekonomskim statusom. V izogib nevšečnostim z zdravjem, ki so posledica vročine in jih v urgentnih centrih po Sloveniji beležijo praktično vsako leto, smo vas s pomočjo dr. Simone Perčič z NIJZ in mag. Tanje Cegnar z ARSA spomnili na nekaj preventivnih ukrepov:
- telo izgublja temperaturo z znojenjem, zato je potrebno v teh dneh piti dovolj vode. Pijemo jo v krajših presledkih in ne naenkrat. Ni priporočljivo pitje alkohola in kofeinskih pripravkov, saj povzročijo hitrejše odvajanje vode.
- jejmo dovolj sadja in zelenjave. Na našem jedilniku naj bo lahka, nemastna prehrana. Glavni obrok lahko zaužijemo nekoliko pozneje v dnevu, ko ni več tako vroče.
- v času največje vročine, med 12. in 17. se umaknemo v zaprte prostore. Prav tako se športnih aktivnosti lotimo šele zvečer ali zgodaj zjutraj.
- pred UV sevanjem se bomo najbolje zaščitili, če gremo v gozd ali z dolgimi oblačili, klobučkom, sončnimi očali in kremo.
- pokrivanje dojenčkov, ki so v vozičkih, z lahkimi odejami ni dobro.
- otrok ne puščajo v vozilu na vročini, saj je to kot pečica – se zelo hitro segreje. Tudi na pot se odpravimo vsaj 5 minut prej, da lahko prezračimo vozilo. Ko pa smo v njem, naj ne bo temperatura prenizka. Pred postankom jo zvišajmo, da čim bolj izenačimo notranjo in zunanjo temperaturo.
Če pri sebi ali drugih opazite znake toplotnega šoka, kot so dehidracija, vrtoglavica, motnje koncentracije ali hitrejši srčni utrip, se takoj umaknite v senco, pokličite zdravniško pomoč in mirujte.
Slovensko gospodarstvo se že vrsto let pritožuje nad tem, da slovenski izobraževalni sistem dijakov in študentov ne opremi z uporabnim znanjem, ki bi omogočalo njihovo uspešno zaposlovanje. V grobem rečeno; preveč diplomantov humanističnih in družboslovnih smeri in povsem premalo poklicno in strokovno izobraženih. V želji, da bi ta trend spremenila, se je država lotila aktivnega spodbujanja vpisov na določene srednješolske programe. V letošnjem letu je tako prvič podelila 1000 štipendij za deficitarne poklice. Toda poraja se vprašanje, kako dobro premišljena je pravzaprav ta državna politika. Med njimi je denimo program naravovarstveni tehnik, ki je v zadnjih letih k vpisu prepričal številne mlade k vpisu. Tudi tu gre po mnenju ministrstva za delo, družino in enake možnosti za deficitarni poklic in tako 23 dijakov te smeri letos prejema štipendijo za deficitarni poklic. Toda zdi se, da slovenski trg dela naravovarstvenih tehnikov sploh ne potrebuje. Foto: Ribniško jezero na Pohorju, Wikipedia
50-letni Zimbabvejec Max Zimani je v Slovenijo oz. v takratno skupno državo Jugoslavijo prišel že pred 30 leti študirat, zato je njegova zgodba različna od tistih Afričanov, ki v Slovenijo – ali pa še raje v Evropo – prihajajo v zadnjih letih. A nekaj ostaja enako, pravi – to, da je Evropa v očeh Afričanov še vedno dežela, kjer se cedita med in mleko. Z Maxom Zimanijem, vodjo Skuhne, socialnega podjetja, ki nudi svetovno kulinariko po slovensko, se je pogovarjala Špela Šebenik.
Večina zavezancev za dohodnino že nekaj let dobiva informativne izračune dohodnine od Finančne uprave Republike Slovenije, tako da jim ni treba oddajati dohodninskih napovedi. Le kakšen odstotek zavezancev za dohodnino mora kljub vsemu oddati dohodninsko napoved. Na Prvem programu smo pred mikrofon povabili Neli Komar Novak, ki nam je povedala, kdo mora kljub vsemu sam oddati dohodninsko napoved in kakšne so spremembe v zvezi z informativnimi izračuni in napovedmi dohodnine za leto 2015. Z Neli Komar Novak se je pogovarjala Cirila Štuber.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
26. decembra 1990 so bili razglašeni izidi plebiscita o samostojni in neodvisni Sloveniji in bili smo enotno za. Po 25 letih samostojne poti se bomo spet spomnili kako je bilo na njenem začetku in kako je trenutno na postaji kjer smo.
Dr. Jože Mencinger, gospodarski minister v Slovenski vladi 1990; Jože Stanič, nekdanji direktor Gorenja; Marko Funkl, samostojni podjetnik in aktivist o gospodarstvu in trgu dela pred 25 leti, danes in čez 25 let.
Internet gotovo spada med največje dosežke 20. stoletja. V Sloveniji oziroma še v Jugoslaviji z začetki interneta povezujemo Inštitut Jožefa Stefana, ki je imel takrat zadovoljivo opremo in zagnane sodelavce. A ni šlo vse tako gladko in Inštitut se je v omrežje, z Nizozemsko, povezal šele v najbolj napetem obdobju leta 1991. Internet je tako odigral precej pomembno vlogo pri osamosvojitvi Slovenije, ko so ljudje v tujino pošiljali podatke o dogajanju. Menda so v časopisu Politika celo napisali, da so imela ta elektronska sporočila slovenskih raziskovalcev večji vpliv na osamosvojitev kot potovanja naših politikov. Prav uporaba interneta v času vojne pa je vplivala tudi na njegov prihodnji razvoj. In kje smo na tem področju, ko ne govorimo več le o internetu in prenosu datotek in pošte, ampak o svetovnem spletu, ki ga s pametnimi telefoni tako rekoč vsi nosimo s seboj?
Če niste začutili, da se je Sila znova zbudila in začela nov pohod, potem verjetno živite v galaksiji daleč daleč stran – najbolj pričakovana filmska premiera tega desetletja je minuli teden prekinila skoraj neverjetno zanimanje ljubiteljev tega žanra širom sveta. Navdušila ni le gledalcev, ki so samo v prvem vikendu v blagajno studia Disney prinesli rekordnih 517 milijonov dolarjev, ampak tudi filmske kritike. Nov, že sedmi del filmske franšize je več kot upravičil tudi pričakovanja finančnega uspeha in sledi poti, ki jo je tudi tudi na tem področju začrtal njen avtor George Lucas. Do zdaj je saga prinesla neverjetnih 26 milijard dolarjev zaslužka, od tega so največ prislužile igrače – več kot 8 in pol milijard. Skoraj 5 milijard so prislužili filmi, ki so jih prodajali v obliki VHS kaset, DVD-jev in v digitalni obliki ter z izposojo. Velikanske tri milijarde dobička so prinesle tudi videoigre, povezane s franšizo. Kino vstopnice so do danes prinesle z novim, sedmim delom več kot 4 milijarde in pol. Ljudje so na nov del sage čakali tudi pred kinodvoranami – več dni skupaj. Sila je dejansko zbudila franšizo, katere sodobni verniki so na novo poglavje vesoljskega evangelija čakali deset let. Zdaj pričakujemo nadaljevanja, ki naj bi jih bilo še vsaj 5 glede na izjave očeta Vojne zvezd, Georga Lucasa. Ta je že v času prve trilogije zatrdil, da je napisal skupaj 12 delov. Bo takrat neskončne sage zares konec? Verjetno ne, če gre verjeti tezi, da je zaslužek tisti, ki bo na koncu odločil, koliko časa se bo saga še nadaljevala.
25 let Slovenije: 31.12. 1990, Radio Koper, pregled leta 1990, komentar novinarke Ide Kogej.
25 let Slovenije: 26.12.1990, prenos zasedanja slovenske skupščine na Radiu Slovenija, komentator Marjan Rogelj.
25 let Slovenije: Radio Koper, 21.12.1990, o pripravah na plebiscit in voščilo Lojzeta Peterleta, predsednika slovenske vlade.
25 let Slovenije: 24.12.1990, pogovor novinarja Radia Koper (Tomo Šajn) s planincem Jankom Muho o plebiscitu, vzdušju.
Po sobotnem prometnem kolapsu na Štajerskem je na vprašanja Borisa Žgajnarja odgovarjal Ulrich Zorin z Darsa.
Pred 25 leti so se volivke in volivci odločili, da Slovenija postane samostojna in neodvisna država. 23. decembra 1990, na dan plebiscita, je 88,5 odstotka vseh volilnih upravičencev in 95 odstotkov tistih, ki so se plebiscita udeležili, glasovalo ZA slovensko samostojnost. V teh dneh tudi na Valu 202 obujamo spomine, opisujemoi razmere, v katerih smo živeli pred 25 leti, jih primerjamo z današnjimi … in se sprašujemo, kakšna bo Slovenija čez 25 let.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Neveljaven email naslov