Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko se kmetijstvo v zahodni in severni Evropi zaradi dolgotrajnega pomanjkanja padavin in visokih temperatur sooča z veliko škodo, visoke temperature pri nas trajajo šele dober teden in bodo kot kaže konec tedna popustile. Jernejka Drolec je preverila, kakšne težave povzročajo visoke temperature v kmetijski pridelavi.
Medtem ko se kmetijstvo v Zahodni in Severni Evropi spopada z veliko škodo, visoke temperature pri nas, kot kaže, ne bodo pustile hudih posledic
Visoke temperature niso ugodne za nobene kmetijske kulture. Ko so temperature višje od 30 stopinj, vse kulture trpijo vročinski stres. Najbolj je vročini izpostavljena zelenjava na prostem, najbolj na udaru so plodovke, temperature nad 35 stopinj Celzija so že zelo kritične. Jana Bolčič, specialistka za zelenjadarstvo na Kmetijsko gozdarskem zavodu Nova Gorica:
Predvsem zaradi tega, ker ni dovolj cvetnega prahu za oplodnjo. Na naših območjih je problem tudi kalcij, ki je v tej vročini rastlinam težko dostopen.
V tem času je treba poskrbeti tudi za zadostno zalivanje sadik za presajanje. Namakanje je veliko lažje v plastenjakih, kjer pršilce namestimo pod strop in namakamo zjutraj. Kakšne bodo posledice vročinskega vala v sadjarstvu? Andreja Brence, specialistka za sadjarstvo s Kmetijsko gozdarskega zavoda Novo mesto.
Pričakujemo ne tako obilno, ampak povprečno letino. Pri jagodičju se že kažejo ožigi na listih, pri jablani in hruški visoke temperature povzročajo hitro dozorevanje.
Ali so visoke temperature morda ugodne za trto in pridelavo grozdja? Simona Hauptman, specialistka za vinogradništvo Kmetijskega zavoda Maribor:
Ja, trta je rastlina sonca. Trta bo zadnja odreagirala na vročinski stres.
Visoke temperature so stres tudi za živali, med drugim povzročijo tudi dvig temperature vode v ribogojnicah. Pred leti je v eni od ribogojnic na Štajerskem temperatura vode v kratkem obdobju zrasla na 26 stopinj, kar je približno 10 stopinj več, kot je primerno za postrvi in bi lahko rekli, da so se ribe skoraj skuhale v ribogojnici. Ohlajanje takih voda je praktično nemogoče.
V splošnem pa je letos v Sloveniji do zdaj več težav v kmetijstvu povzročilo deževje.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Medtem ko se kmetijstvo v zahodni in severni Evropi zaradi dolgotrajnega pomanjkanja padavin in visokih temperatur sooča z veliko škodo, visoke temperature pri nas trajajo šele dober teden in bodo kot kaže konec tedna popustile. Jernejka Drolec je preverila, kakšne težave povzročajo visoke temperature v kmetijski pridelavi.
Medtem ko se kmetijstvo v Zahodni in Severni Evropi spopada z veliko škodo, visoke temperature pri nas, kot kaže, ne bodo pustile hudih posledic
Visoke temperature niso ugodne za nobene kmetijske kulture. Ko so temperature višje od 30 stopinj, vse kulture trpijo vročinski stres. Najbolj je vročini izpostavljena zelenjava na prostem, najbolj na udaru so plodovke, temperature nad 35 stopinj Celzija so že zelo kritične. Jana Bolčič, specialistka za zelenjadarstvo na Kmetijsko gozdarskem zavodu Nova Gorica:
Predvsem zaradi tega, ker ni dovolj cvetnega prahu za oplodnjo. Na naših območjih je problem tudi kalcij, ki je v tej vročini rastlinam težko dostopen.
V tem času je treba poskrbeti tudi za zadostno zalivanje sadik za presajanje. Namakanje je veliko lažje v plastenjakih, kjer pršilce namestimo pod strop in namakamo zjutraj. Kakšne bodo posledice vročinskega vala v sadjarstvu? Andreja Brence, specialistka za sadjarstvo s Kmetijsko gozdarskega zavoda Novo mesto.
Pričakujemo ne tako obilno, ampak povprečno letino. Pri jagodičju se že kažejo ožigi na listih, pri jablani in hruški visoke temperature povzročajo hitro dozorevanje.
Ali so visoke temperature morda ugodne za trto in pridelavo grozdja? Simona Hauptman, specialistka za vinogradništvo Kmetijskega zavoda Maribor:
Ja, trta je rastlina sonca. Trta bo zadnja odreagirala na vročinski stres.
Visoke temperature so stres tudi za živali, med drugim povzročijo tudi dvig temperature vode v ribogojnicah. Pred leti je v eni od ribogojnic na Štajerskem temperatura vode v kratkem obdobju zrasla na 26 stopinj, kar je približno 10 stopinj več, kot je primerno za postrvi in bi lahko rekli, da so se ribe skoraj skuhale v ribogojnici. Ohlajanje takih voda je praktično nemogoče.
V splošnem pa je letos v Sloveniji do zdaj več težav v kmetijstvu povzročilo deževje.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Vodilna ustanova na področju temeljnih raziskav v molekularni biologiji in genetiki, The Cold Spring Harbor Laboratory, je Jamesu Watsonu, prejemniku Nobelove nagrade za razvozlanje strukture DNK, zaradi rasističnih izjav odvzela tri častne naslove. Kot je v dokumentarnem filmu z naslovom »Dešifrirati Watsona«, ki ga je ob njegovi 90-letnici posnela in objavila ameriška javna medijska hiša PBS, dejal Watson, še vedno verjame, da imajo belci zaradi svojih genov višji inteligenčni kvocient kot črnci. Z raziskovalnega laboratorija, ki ga je James Watson več kot desetletje tudi vodil in ga je pred 12-imi leti moral zaradi spornih stališč zapustiti, so ob tem sporočili, da so te izjave zavržene, neznanstvene in na noben način ne predstavljajo pogledov in stališč ustanove ali njenih zaposlenih. Laboratorij je ob tem ostro obsodil zlorabo znanosti za krepitev predsodkov. Urška Henigman se je o tem dogajanju pogovarjala z antropologinjo doktorico Ireno Šumi, ki jo je najprej prosila za komentar najnovejšega dogajanja v zvezi s škandaloznim znanstvenikom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V četrtkovem jutru se nam je v rubriki Po Sloveniji z dopisniki iz Celja oglasil Matija Mastnak in pod drobnogled vzel številna pereča okoljska vprašanja knežjega mesta.
Pogoji zadolžitve ugodni, cena 1,2 odstotka, februarja je treba vrniti 2,3 milijarde glavnic, ki so bile obrestovane z več kot 4 odstotki. Finančni minister Andrej Bertoncelj je s pogoji zadolžitve zadovoljen. »Bili smo pogumni, bili smo prvi in bili smo uspešni,” odgovori na vprašanje, ali je kakšno sporočilo v tem, da smo kot prva od evrskih držav odprli trg državnih obveznic. Gre pa za refinanciranje, poudari finančni minister, na koncu leta bo država manj zadolžena kot na začetku, saj bo za odplačilo porabila tudi kupnino od NLB-ja in proračunski presežek.
V zadnjih 50. letih se je proizvodnja plastike povečevala in tako znaša trenutna svetovna letna proizvodnja zastrašujočih 400 milijonov ton plastike. Ker v naravi vse kroži, odpadna plastika pa se nikoli popolnoma ne razgradi, so majhni delci plastike, govorimo o mikroplastki, že prešli v prehranski krogotok. Najdemo jih v vodi, zraku, avstrijski znanstveniki pa so jo našli tudi že v človeškem blatu. Mikroplastika je trenutno aktualna tema številnih raziskav.
O predstava "Ljubljanski vodnik našel Vodnika" z Andrejem Rozmanom Rozo ob 200. obletnici smrti jezikoslovca.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Poznavalci, od analitikov, finančnikov, gospodarstvenikov, napovedujejo zahtevnejše leto od lanskega. Rast bo bolj umirjena. Če so bile lanske napovedi za Slovenijo okoli štirih odstotkov in pol, se letos presečišče giblje okoli treh odstotkov in pol. V Sloveniji bo dejavnost še vedno znatno višja od evrskega povprečja, toda tveganja se kopičijo. Nekaj ocen o pričakovanjih je zbrala Zdenka Bakalar.
V začetku leta, v katerem bomo praznovali tudi 50 letnico prvega človeškega pristanka na luni, je na področju raziskovanja našega naravnega satelita padel še en mejnik – prvi uspešni pristanek sonde na temni strani meseca. Kitajska sonda Chang 'e 4 je v zgodnjih jutranjih urah, ob 3:26 po srednjeevropskem času, mehko pristala v velikanskem kraterju blizu luninega južnega pola in že poslala na zemljo prve posnetke. Gre za nov uspeh ambicioznega kitajskega vesoljskega programa, v katerem ima luna zelo pomembno vlogo. Foto: rkarkowski/Pixabay
Gospodarska gibanja ugodno vplivajo na dogajanje na trgu dela. Rast zaposlenosti je še vedno visoka, k temu je pripomoglo zaposlovanje tuje delovne sile in tistih, ki so do sedaj bili bolj ali manj neaktivni. V prihajajočem obdobju se bo ob nižji gospodarski rasti tudi rast zaposlenost začela precej umirjati. Na umiritev zaposlovanja bodo vse bolj vplivali tudi demografski dejavniki ter pomanjkanje usposobljene delovne sile. O dogajanju na trgu dela pa več v pogovoru Urške Valjavec z generalno direktorico Zavoda za zaposlovanje Mavricijo Batič.
Ob besedni zvezi novoletni sklepi marsikdo zamahne z roko, češ, da so to modne muhe, ki nimajo nobenega pomena. Pa ni tako. Novoletni sklepi so odraz človekove vitalnosti, pravi Tjaša M. Kos, psihologinja z doktoratom iz psihoterapevtskih znanosti. Drugo vprašanje seveda je, kakšne cilje si ob novem letu postavimo. Največ zaobljub je sicer povezanih z lepšim videzom in opuščanjem razvad. Manj pa z notranjimi spremembami, kot je na primer izboljšanje samopodobe in pomoč drugim ljudem, kar je sicer najgloblje povezano z doživljanjem občutka zadovoljstva, sreče in smisla v življenju.
Emil Ledenko je moški sredi 40-tih let, se enkrat tedensko odpravi do reke ali jezera, da bi si privoščil ledeno kopel. To najraje počne pozimi, saj ima šele takrat voda pravo temperaturo, tam nekje do 6 stopinj Celzija. Ne moti ga niti nizka temperatura zraka. Da ga ne zebe, poskrbi z dihanjem po metodi, ki jo je razvil Nizozemec Wim Hof. To je poseben način zavestnega dihanja, s pomočjo katerega vsaj enkrat na teden zaplava po Kamniški Bistrici ali kateri drugi reki ali jezeru. Z Emilom Ledenkom se je pogovarjala Cirila Štuber.
Neveljaven email naslov