Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Od 3500 vrst komarjev, se jih le 10 odstotkov "hrani" s človeško krvjo
Zadeve ne gre jemati preveč osebno. Ne gre za to, da bi komarjem določena kri dišala bolj kot druga, čeprav naj bi po neki študiji imeli komarji še posebej radi krvno skupino 0. Odgovor, kako komarji izbirajo svoje žrtve, se delno skriva v naši telesni kemiji, v kislinah in bakterijah oziroma vonju, ki jih oddaja koža. A predvsem je pomembna količina izdihanega zraka, saj komarji zaznavajo ogljikov dioksid, pojasni Katja Kalan, raziskovalka z Univerze na Primorskem.
“Ker večji ljudje proizvajajo več ogljikovega dioksida, so lažja tarča za komarje. To velja tudi za nosečnice, zaradi razlik v hormonih pa naj bi komarji na splošno raje izbrali ženske.”
Komarji se pri izbiri svoje žrtve orientirajo tudi na podlagi vida. Barva oblačil torej dejansko je dejavnik in raje imajo črne oziroma temne barvne odtenke. So pa to posploševanja, ki v praksi ne veljajo vedno. Tudi zaradi velikega števila vrst komarjev.
Pikajo samo samice komarjev, kri potrebujejo za razvoj jajčec in ne za hrano. Sicer se – tako kot samci – prehranjujejo z rastlinskimi sokovi. Samica komarja lahko spije trikratno količino krvi svoje teže. In pri tem gre za zelo sofisticiran proces. Kateri del telesa pa komar najraje obišče? Spet odvisno od vrste. Za nekatere je značilno, da pikajo bolj na območju nog, torej, bolj pri tleh. In tudi sicer so komarji raje bolj pri tleh. Večina komarjev namreč leti pod višino osmih metrov, a našli so jih že v Himalaji, na višini več kot 2400 metrov. Morda pa je celo bolj kot pik, nadležno tisto piskanje…
“Samica komarja s krili udari do 600-krat na sekundo. To je tisti “buzzzzz”, ki ga slišimo ponoči.”
Komarje najdemo na vseh celinah, razen na Antarktiki, prav tako jih ni na nekaterih otokih, denimo na Islandiji. V Sloveniji smo do zdaj popisali 30 vrst komarjev, leta 2002 smo iz Azije uvozili tudi tigrastega komarja (prvič so ga opazili v okolici Nove Gorice). Njegova posebnost je, da je aktiven podnevi, njegov pik pa je bolj boleč. Od bolezni, ki jih prenaša, pa ni malarije. Komarji so sicer najnevarnejša živalska vrsta, ki ogroža človeštvo – letno povzročijo milijon človeških žrtev.
– Vprašanje: Na kolikšni razdalji lahko samica komarja izbere svojo žrtev?
– Odgovor: 50 metrov
4429 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Od 3500 vrst komarjev, se jih le 10 odstotkov "hrani" s človeško krvjo
Zadeve ne gre jemati preveč osebno. Ne gre za to, da bi komarjem določena kri dišala bolj kot druga, čeprav naj bi po neki študiji imeli komarji še posebej radi krvno skupino 0. Odgovor, kako komarji izbirajo svoje žrtve, se delno skriva v naši telesni kemiji, v kislinah in bakterijah oziroma vonju, ki jih oddaja koža. A predvsem je pomembna količina izdihanega zraka, saj komarji zaznavajo ogljikov dioksid, pojasni Katja Kalan, raziskovalka z Univerze na Primorskem.
“Ker večji ljudje proizvajajo več ogljikovega dioksida, so lažja tarča za komarje. To velja tudi za nosečnice, zaradi razlik v hormonih pa naj bi komarji na splošno raje izbrali ženske.”
Komarji se pri izbiri svoje žrtve orientirajo tudi na podlagi vida. Barva oblačil torej dejansko je dejavnik in raje imajo črne oziroma temne barvne odtenke. So pa to posploševanja, ki v praksi ne veljajo vedno. Tudi zaradi velikega števila vrst komarjev.
Pikajo samo samice komarjev, kri potrebujejo za razvoj jajčec in ne za hrano. Sicer se – tako kot samci – prehranjujejo z rastlinskimi sokovi. Samica komarja lahko spije trikratno količino krvi svoje teže. In pri tem gre za zelo sofisticiran proces. Kateri del telesa pa komar najraje obišče? Spet odvisno od vrste. Za nekatere je značilno, da pikajo bolj na območju nog, torej, bolj pri tleh. In tudi sicer so komarji raje bolj pri tleh. Večina komarjev namreč leti pod višino osmih metrov, a našli so jih že v Himalaji, na višini več kot 2400 metrov. Morda pa je celo bolj kot pik, nadležno tisto piskanje…
“Samica komarja s krili udari do 600-krat na sekundo. To je tisti “buzzzzz”, ki ga slišimo ponoči.”
Komarje najdemo na vseh celinah, razen na Antarktiki, prav tako jih ni na nekaterih otokih, denimo na Islandiji. V Sloveniji smo do zdaj popisali 30 vrst komarjev, leta 2002 smo iz Azije uvozili tudi tigrastega komarja (prvič so ga opazili v okolici Nove Gorice). Njegova posebnost je, da je aktiven podnevi, njegov pik pa je bolj boleč. Od bolezni, ki jih prenaša, pa ni malarije. Komarji so sicer najnevarnejša živalska vrsta, ki ogroža človeštvo – letno povzročijo milijon človeških žrtev.
– Vprašanje: Na kolikšni razdalji lahko samica komarja izbere svojo žrtev?
– Odgovor: 50 metrov
Mariborska pediatrija že tretji teden deluje na robu prostorske in kadrovske zmogljivosti. Na oddelku s 60 posteljami imajo trenutno hospitaliziranih 68 otrok. Da lahko zdravijo vse, si pomagajo tudi z ležišči za starše. Na enoti intenzivne terapije se je število malih bolnikov čez konec tedna sicer nekoliko zmanjšalo, a ostajajo najhuje bolni, ki potrebujejo pomoč pri dihanju. Na voljo imajo le še 4 proste respiratorje. Bodo morali male bolnike zavračati? Enoto intenzivne terapije Klinike za pediatrijo UKC Maribor je obiskala novinarka Katarina Klep-Černejšek.
Kot je znano se bo v sredo, v šolah, pričelo samotestiranje otrok in kljub temu, da morajo šolniki upoštevati odlok vlade, med zaposlenimi v šolstvu, starši in otroki trenutno vlada veliko negotovosti glede tega, kako se bodo ukrepi izvajali v praksi. Na naš poziv se je odzvalo več učiteljev in učiteljic ter izrazilo veliko zaskrbljenost in strah pred tem, kako bodo pod takšnimi pogoji korektno izvajali pedagoški proces; s težavami, sploh v prvem triletju osnovnih šol, se namreč spopadajo že sedaj. Pogovarjali smo se z učiteljico Emo Cerar, vzgojiteljico in pedagoginjo, ki ima dolgoletne izkušnje poučevanja otrok v prvem razredu.
Na mednarodni dan prijaznosti o tem, kaj sploh je prijaznost, ali gre z roko v roki z odločnostjo ter kje imamo kot družba tu še izzive, s psihiatrinjo in psihoterapevtko Bredo Jelen Sobočan. Več - https://radioprvi.rtvslo.si/2020/05/mozgani-na-dlani-nevron-pred-mikrofon-191/.
Že od konca lanskega šolskega leta je v Avstriji samotestiranje učencev v šoli obvezno. Letošnje šolsko leto so dvema hitrima antigenskima testoma dodali še PCR test. Vsi učenci, tudi najmlajši, se sami testirajo tri krat tedensko. »Vsi smo veseli, da otroci lahko pod kolikor toliko normalnimi pogoji obiskujejo šolo.« To velja tako za učitelje kot za starše, s katerimi večjih težav niso imeli, pravi ravnatelj Danilo Katz, zadovoljen zaradi neposredne komunikacije, ki so jo imeli z avstrijskim šolskim ministrstvom. Prav to je, po njegovem, ključno, da je obvezno samotestiranje postalo del šolskega vsakdana. Otroci pa tudi dobro vedo, zakaj je to pomembno, dodaja v pogovoru z Matejo Železnikar.
Slovenija ali njene posamezne destinacije so se že znašle na tujih lestvicah držav, ki jih je treba obiskati, bile pa so že tudi opisane v številnih člankih. Ena od zadnjih bolj prepoznavnih omemb je uvrstitev Slovenije na peto mesto med desetimi priporočenimi državami za obisk v letu 2022 v turističnem vodniku Lonely Planet. Ko pišejo o Sloveniji, se najpogosteje razpišejo o njenih naravnih danosti in gastronomiji. In ker je ta okusnejši del turizma vodilna promocijska tema lanskega in letošnjega leta, so na STO izbrane tuje novinarje peljali na kulinarični izlet, da predstavijo najboljše, kar ponuja slovenska gastronomija. Gostili so 24 predstavnikov tujih medijev in vplivnežev s področja kulinarike in trajnosti iz 15 držav. Ti so bili iz medijev, kot so italijanski dnevnik La Reppublica, britanski The Guardian, ameriški Forbes in nizozemski Telegraaf in pa tudi prepoznavnih gastronomsko specializiranih medijev, med drugim avstrijskega Falstaff, nemškega Kulinariker in Fine Dining Lovers. Na enem od teh izletov preteklo nedeljo je bila tudi Tina Lamovšek.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenska alpinista Luka Stražar in Nejc Marčič sta med 28. in 30. oktobrom na odpravi v Rolwalingu v nepalski Himalaji opravila zahteven vzpon na gori Tsoboje. Uspelo jima je preplezati 1700-metrsko smer v severozahodni steni gore. Prvenstveno smer, ki sta jo potegnila in poimenovala Slovenska direktna, odlikuje kombinacija tehnične zahtevnosti in plezanja na veliki višini, svoje sta dodala še veter in mraz. O novem vrhunskem dosežku slovenskega alpinizma se je z Luko Stražarjem in Nejcem Marčičem pogovarjal Aleš Ogrin.
Bosna in Hercegovina je zaradi vse glasnejših napovedi Republike srbske, da srbski vojaki ne bodo več sodelovali v enotah federacije, vse bliže razpadu. Daytonski mirovni sporazum iz leta 1995, ki je končal krvave spopade v Bosni in Hercegovini, je pred veliko preizkušnjo. Mednarodna diplomacija ima spet veliko dela.
Nakup nepremičnine v Ljubljani je za številne mlade in tudi tiste z rednimi povprečnimi prihodki skorajda nedosegljiv cilj. Država je glede stanovanjske politike pogrnila na izpitu.
V naši zahodni sosedi je treba za nakup nepremičnine še vedno najgloblje seči v žep v Rimu, kjer je treba za kvadratni meter stanovanja v središču mesta odšteti skoraj 6 tisoč evrov. Povprečna cena kvadratnega metra v državi se je v minulem letu znižala za 1,8 odstotka na 1.700 evrov, kar je najnižje v zadnjem desetletju. Razlike med cenami nepremičnin na severu in jugu Italije so ogromne.
V hrvaški prestolnici so se cene starih nepremičnin, ki jih je prizadel nedavni potres, zelo znižale, vrtoglave pa so cene novih stanovanj. Država pomaga mladim pri odplačevanju posojila prvih 5 let.
V Ljubljani se že tako visoke cene nepremičnin še vedno zvišujejo, zato zemljišča, stanovanja ali hiše povečini lahko kupijo le bogati posamezniki in podjetja, ki nato nepremičnine povečini oddajajo v najem. Razlog za nedostopnost stanovanj tiči tudi v neaktivnosti države pri snovanju stanovanjske politike. Država je stanovanjsko problematiko prepustila trgu, ki sam določa cene. Na nepremičninski trg v hrvaški prestolnici so v minulih dveh letih najbolj vplivali močni potresni sunki. Cene nepremičnin v starem delu Zagreba so se zelo znižale, za kvadratni meter novega stanovanja pa je treba odšteti tudi 8000 evrov. Zanimivi so zlasti tisti deli mesta, kjer so stavbe iz armiranega betona. V Italiji je treba za nakup nepremičnine še vedno najgloblje seči v žep v Rimu, kjer je treba za kvadratni meter stanovanja v središču mesta odšteti skoraj 6 tisoč evrov.
Mineva 21 let od tragedije v Kaprunu v Avstriji, ko je v vagonu zobate železnice izbruhnil požar v katerem je umrlo 155 ljudi. To pa še zdaleč ni edina tragedija na smučišču. Dobri dve leti pred nesrečo v Avstriji pa se je nerazumljiva tragedija odvijala na italijanskem smučišču Cavalese. 3. februarja 1998 je ameriško vojno letalo letelo nedovoljeno nizko in hitro ter pri tem pretrgalo nosilni kabel žičnice. Ravno takrat so se smučarji z gondolo vračali s smučišča. Umrlo je 20 ljudi.
Gibanje za pitno vodo je danes začelo kampanjo za zagotovitev pitne vode v Anhovem, kjer se že več kot 40 let pogosto dogajajo ekološke nesreče. Inštitut 8. marec, ki je del gibanja, opozarja, da je v današnjem času nesprejemljivo, da ljudje zbolevajo zaradi vode, ki jo pijejo. Narava in vodni viri v Anhovem so sicer stalna žrtev različnih nesreč, ki so se dogajale predvsem v tamkajšnji proizvodnji. Najodmevnejša se je zgodila minulo leto, ko je podjetje Eternit z industrjskimi odplakami onesnažilo pitno vodo. V Gibanju za pitno vodo so zato poiskali rešitev. Težavo s pitno vodo bi lahko rešili s sredstvi iz državnega proračuna za leti 2022 in 2023, ki ga bodo poslanci sprejemali prihodnji teden.
Veliko moških si novembra pušča rasti brke, da bi opozorili na raka prostate in mod, ki sta najpogostejša raka pri moških. Pripadniki gibanja Movember, ki se je leta 2003 začelo v Avstraliji, tako enajsti mesec v letu pozivajo moške, naj vsaj enkrat na leto opravijo pregled pri urologu, da bi pravočasno odkrili morebitna rakava obolenja. Stroka pa poziva, naj se moški udeležujejo presajalnih testov. O rakih pri moških smo se pogovarjali s podpredsednico Društva onkoloških bolnikov Slovenije Bredo Brezovar Goljar.
Dopoldne sta prestižno nagrado Evropskega parlamenta Državljan Evrope 2021 prejela Kristina Modic in prof. dr. Samo Zver za solidarnost in vseevropski zdravstveni napredek bolnikov z rakom. Z uspešnimi akcijami, strokovno komunikacijo in empatijo že vrsto let skrbita za moderno zdravljenje hematoloških bolnikov. Povezala sta slovenske strokovnjake in znanstvenike ter osveščata o pomenu pravočasne dostopnosti zdravljenja za vse.
Geodetski inštitut Slovenije od leta 2016 izvaja vseslovenski projekt Omogočanje multimodalne mobilnosti oseb z različnimi oviranostmi, ki ga financira ministrstvo za infrastrukturo, katerega cilj je zagotavljanje mobilnosti ranljivih skupin v Sloveniji, in sicer slepim in slabovidnim, gluhim in naglušnim, gibalno oviranim in starejšim. Kot partner v projektu sodeluje Beletrina, ki skrbi za spletno dostopnost. Več o projektu, v katerem sodeluje več kot 40 občin, pa v prispevku Petre Medved.
Karantena predstavljala obdobje, ki je in bo morda tudi v prihodnosti vplivala na obstoj marsikaterega para. Že pred letom in pol smo se spraševali o tej tematiki. Odvetnica Sabina Mikulin iz odvetniške pisarne Mikulin je maja lani opažala, da so se od začetka razglasitve epidemije bistveno povečala vprašanja v povezavi z delitvijo premoženja med zakoncema. Poklicali smo jo in preverili, kakšno pa je stanje danes.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov