Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Evropskem tednu mobilnosti letos sodeluje 77 slovenskih občin
Evropski teden mobilnosti je tradicionalna evropska pobuda, ki spodbuja k uvedbi in promociji trajnostnih prometnih ukrepov. Med 16. in 22. septembrom se v projekt vključuje 77 slovenskih občin. Slovenija v kampanji, ki se je leta 1998 začela v Franciji, sodeluje že od začetka, samo v zadnjih petih letih pa se je število pridruženih občin povečalo, spremenile pa so se tudi potovalne navade ljudi, predvsem v uporabi t.i. deljenih prevozov. Študije so pokazale, da vsak deljeni avto s cest in ulic spravi 15 zasebnih avtomobilov. Vsak posameznik, ki uporablja deljeni prevoz pa okolju prihrani približno 450 kilogramov izpusta ogljikovega dioksida na leto. Nekaj primerov dobrih praks iz tujine: v Talinu so voznike avtobusov učili okolju prijazne vožnje – s tem so v treh letih privarčevali dobrih 67 tisoč evrov; vsak prebivalec Bruslja, ki namesto avtomobila uporablja kolo, prihrani skoraj 3000 evrov; v New Yorku trgovine, ki se nahajajo ob cestah s kolesarskimi stezami beležijo skoraj 50 odstotkov večjo prodajo. Polona Demšar-Mitrović, nacionalna koordinatorka Evropskega tedna mobilnosti, poudarja, da smo v Sloveniji v kontekstu alterantivnih oblik mobilnosti kar uspešni.
Ni treba več govoriti, da so v tujini pred nami. Smo sicer malce zaostajali, a smo v zadnjih letih precej pohiteli in marsikdaj hodijo v naša mesta gledati primere dobre prakse.
Slovenija sicer (še) ni Nizozemska, Danska ali Švica, a možnosti za multimodalnost obstajajo. To je tudi slogan letošnje kampanje – “Združuj in učinkovito potuj”, ki sporoča predvsem to, da imamo ljudje načeloma radi raznolikost, pri mobilnosti pa smo ujeti v navado ter se na dnevne poti odpravimo na enak način. Zato nas spodbuja k multimodalnosti.
Nekdo se pripelje z avtom/avtobusom/vlakom do mesta, nato do službe kolesari. Ali pa ima kolo/skiro v avtomobilu in tako uporabi kombinacijo potovalnih načinov, ki da najboljši rezultat – tako za zdravje kot za okolje.
Po več letih je kumulativni vpliv Evropskega tedna mobilnosti na prometne politike lokalnih skupnosti velikanski. Samo lani so v pobudi sodelujoča mesta sprejela nekaj manj kot 8 tisoč trajnih ukrepov, ki bodo dolgoročno prispevali k izboljšanju trajnostne mobilnosti za vse. Največ trajnih ukrepov so mesta sprejela na področju kolesarske infrastrukture in izboljševanja dostopnosti za različne skupine uporabnikov, v kampanji je lani sicer sodelovalo 2526 lokalnih skupnosti iz 50 držav, rekorde pa smo beležili tudi v Sloveniji. Slovenske občine se v Evropskem tednu mobilnosti potegujejo tudi za nagrade za najbolj aktivne občine. Lani sta nagradi prejeli občina Novo mesto in občina Krško.
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V Evropskem tednu mobilnosti letos sodeluje 77 slovenskih občin
Evropski teden mobilnosti je tradicionalna evropska pobuda, ki spodbuja k uvedbi in promociji trajnostnih prometnih ukrepov. Med 16. in 22. septembrom se v projekt vključuje 77 slovenskih občin. Slovenija v kampanji, ki se je leta 1998 začela v Franciji, sodeluje že od začetka, samo v zadnjih petih letih pa se je število pridruženih občin povečalo, spremenile pa so se tudi potovalne navade ljudi, predvsem v uporabi t.i. deljenih prevozov. Študije so pokazale, da vsak deljeni avto s cest in ulic spravi 15 zasebnih avtomobilov. Vsak posameznik, ki uporablja deljeni prevoz pa okolju prihrani približno 450 kilogramov izpusta ogljikovega dioksida na leto. Nekaj primerov dobrih praks iz tujine: v Talinu so voznike avtobusov učili okolju prijazne vožnje – s tem so v treh letih privarčevali dobrih 67 tisoč evrov; vsak prebivalec Bruslja, ki namesto avtomobila uporablja kolo, prihrani skoraj 3000 evrov; v New Yorku trgovine, ki se nahajajo ob cestah s kolesarskimi stezami beležijo skoraj 50 odstotkov večjo prodajo. Polona Demšar-Mitrović, nacionalna koordinatorka Evropskega tedna mobilnosti, poudarja, da smo v Sloveniji v kontekstu alterantivnih oblik mobilnosti kar uspešni.
Ni treba več govoriti, da so v tujini pred nami. Smo sicer malce zaostajali, a smo v zadnjih letih precej pohiteli in marsikdaj hodijo v naša mesta gledati primere dobre prakse.
Slovenija sicer (še) ni Nizozemska, Danska ali Švica, a možnosti za multimodalnost obstajajo. To je tudi slogan letošnje kampanje – “Združuj in učinkovito potuj”, ki sporoča predvsem to, da imamo ljudje načeloma radi raznolikost, pri mobilnosti pa smo ujeti v navado ter se na dnevne poti odpravimo na enak način. Zato nas spodbuja k multimodalnosti.
Nekdo se pripelje z avtom/avtobusom/vlakom do mesta, nato do službe kolesari. Ali pa ima kolo/skiro v avtomobilu in tako uporabi kombinacijo potovalnih načinov, ki da najboljši rezultat – tako za zdravje kot za okolje.
Po več letih je kumulativni vpliv Evropskega tedna mobilnosti na prometne politike lokalnih skupnosti velikanski. Samo lani so v pobudi sodelujoča mesta sprejela nekaj manj kot 8 tisoč trajnih ukrepov, ki bodo dolgoročno prispevali k izboljšanju trajnostne mobilnosti za vse. Največ trajnih ukrepov so mesta sprejela na področju kolesarske infrastrukture in izboljševanja dostopnosti za različne skupine uporabnikov, v kampanji je lani sicer sodelovalo 2526 lokalnih skupnosti iz 50 držav, rekorde pa smo beležili tudi v Sloveniji. Slovenske občine se v Evropskem tednu mobilnosti potegujejo tudi za nagrade za najbolj aktivne občine. Lani sta nagradi prejeli občina Novo mesto in občina Krško.
Kibernetska vojna. Kaj to sploh je in kako takšno vojskovanje pred računalniškimi zasloni lahko vpliva na potek vojne, tudi tiste, ki smo ji priča v Ukrajini? Podrobneje etični haker Milan Gabor.
Vojna v Ukrajini piše številne tragične zgodbe, z vsakim dnem je več beguncev. Nekateri so iz Ukrajine odšli že prej in zdaj od daleč z grozo opazujejo, kaj se dogaja v njihovi domovini. Mladi glasbenik Fedir iz Kijeva je v Slovenijo pripotoval tik pred začetkom vojne. Naš dopisnik Matija Mastnak ga je srečal v Celju na ulici, kjer se trenutno preživlja z muziciranjem in s z njim zapletel v pogovor.
Po aplikaciji RTV Živ žav so svojo novo digitalno okolje dobili tudi starejši otroci in mladostniki. Na RTV Čist hudo so na enem mestu zbrane vse zabavne, poučne in informativne vsebine, ki jih ustvarjalci javnega radia, televizije in multimedijskega centra pripravljajo za mlade med 9. in 15. letom starosti. Ti namreč odraščajo s pametnimi telefoni, postali so njihovo glavno okno v svet, zdaj pa lahko na njem na enostaven način najdejo tudi pestre vsebine, ki nastajajo na RTV SLovenija. Brez oglasov in možnosti povezav do drugih spletnih strani, ki bi lahko vsebovale tudi neprimerne vsebine, je to spletna klopca za punce in fante!
Dva tedna minevata od ruskega vojaškega napada na Ukrajino, državo je zapustilo že skoraj dva milijona 200 tisoč ljudi. Nekaj upanja v diplomatsko rešitev konflikta je vzbujalo današnje srečanje zunanjih ministrov obeh držav, Sergeja Lavrova in Dmitra Kulebe v turškem mestu Antalya. Šlo je za prvo srečanje na tej ravni po začetku vojne, a, kot kaže, ni prineslo napredka.
Poljska je preplavljena z begunci, ki zaradi vojne bežijo iz Ukrajine. Po zadnjih podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) je v zadnjih 24tih urah iz Ukrajine zbežalo več kot 140.000 ljudi. Od 24. februarja, ko je Rusija napadla Ukrajino, je državo tako zapustilo že več kot 2 milijona 150 tisoč ljudi.
Letošnja nagrada za največji jamarski dosežek v letu 2021 gre v roke Jamarskemu klubu Novo mesto za raziskovanje Skalarjevega brezna na Kaninskem pogorju, ki velja za Himalajo svetovnega jamarstva. Raziskovanje je bilo medklubsko in Skalarjevo brezno, kjer so se prva odkritja pričela že davnega leta 1985, potem pa je bilo malce pozabljeno, je še eno tistih, ki presega magično globino 1000 metrov: zdaj so jamarji dosegli globino 1167 metrov in zavidljivo dolžino 6494 metrov. In kar je za jamarja najlepše - ni še konec. Alenka Terlep se je pogovarjala z Juretom Tičarjem, jamarjem JK Novo mesto in doktorjem geografije z Geografskega inštituta Antona Melika ZRC SAZU.
Tudi v italijanski javnosti glede dogajanja v Ukrajini vlada vsesplošna zaskrbljenost. Vlada je razglasila novo izredno stanje, ki je omejeno na ukrepe, povezane na odpravljanje posledic ukrajinskega konflikta, in ki naj bi trajalo do konca tega leta. Državljani se seveda bojijo zlasti novih podražitev cen energentov, sicer pa je ob vojnih situacijah v Evropi in Sredozemlju prva italijanska reakcija vedno sočutna in dobrodelna – in tako je tudi tokrat. Več v pogovoru z dopisnikom RTV Slovenija iz Rima Jankom Petrovcem.
Iz ukrajinskih mest Sumi in Irpin poročajo o evakuaciji civilistov. Iz Ukrajine je pred spopadi zbežalo že več kot dva milijona ljudi. Med smrtnimi žrtvami ukrajinsko-ruskih spopadov naj bi bila tudi dva ruska generala. Svet pa že gleda proti četrtku, ko naj bi se v letovišču Antalyja na jugu Turčije srečala ruski in ukrajinski zunanji minister.
Rusko-ukrajinska vojna je vse bolj tudi informacijska, ki se odraža tudi na družbenih omrežjih. Komu verjeti o dogajanju na frontnih črtah in v Rusiji, kdo zmaguje v medijski vojni, ali je cenzura tudi blokada Kremlju naklonjenih medijev Russia Today in Sputnik v Evropski uniji? O tem smo se pogovarjali s profesorjem za medijske politike in regulacijo na ljubljanski fakulteti za družbene vede Markom Milosavljevićem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V zadnjih dneh poslušamo številne novice o beguncih, ki prihajajo iz Ukrajine. Na Slovenski filantropiji so pred dnevi pričeli z zbiranjem interesa pripravljenosti pomoči beguncem, ki bi morebitno prispeli v Slovenijo. Predstavnik Slovenske filantropije Franci Zlatar poudarja, da je odziv javnosti dober in da se je do danes za pomoč prijavilo čez 600 prostovoljcev. Več Marko Rozman.
Na novinarski konferenci zaposlenih na RTV Slovenija so se predstavniki posameznih aktivov odzvali na dogajanje na RTVS v minulem tednu ter predstavili zahteve za ohranitev nepristranskosti in profesionalnosti javnega servisa. Menijo namreč, da sta profesionalnost in nepristranskost javnega servisa čedalje bolj ogroženi.
Sarajevska novinarka Aida Čerkez je Ukrajincem napisala pismo. Prizori iz Ukrajine jo spominjajo na oblegano Sarajevo. Ljudje, ki so vojno doživeli, vedo, da ne bo vse v redu. A na koncu bodo zmagali. Aida, nekoč vojna novinarka, je napisala tudi scenarij za kratki film - Kako se imenuje ta država? Prevod pisma Ukrajincem je prebrala Ivana Stipić Lah.
Konec aprila se izteče mandat sedemčlanskemu Svetu za radiodifuzijo. To je telo, ki ima dolg seznam pristojnosti, saj daje soglasja in mnenja k pomembnim odločitvam in dokumentom, usodnim za radiodifuzne medije, svet piše letna poročila in ocenjuje stanje na področju radiodifuzije, kar pomeni, da ima lahko v medijskem prostoru precejšen vpliv. Tatjana Pirc se je pogovarjala z Alešem Lipičnikom, predsednikom Sveta za radiodifuzijo.
Število Ukrajincev, ki so od 24. februarja, ko se je začela ruska ofenziva, zapustili svojo domovino, se je povzpelo že na več kot 1,5 milijona. Samo na Poljsko je odšlo več kot 1,067 milijona ljudi. Dopisnica RTV Slovenija Polona Fijavž poroča o kaosu na Poljskem.
»Svet je lep, ohrani vid,« je geslo ob svetovnem tednu glavkoma, ki se je začel včeraj. Le s pravočasnim odkritjem in zdravljenjem glavkoma ohranimo vid ter preprečimo hudo slabovidnost in slepoto, poudarja Sekcija za glavkom Združenja oftalmologov Slovenije. Glavkom se največkrat začne brez kakršnih koli težav za bolnika – dokler ne napreduje in povzroči nepovratne okvare na vidnem živcu. Je drugi najpogostejši vzrok za slepoto. Prispevek Petre Medved.
Zvoki tamburic so v Šmartnem navzoči že od leta 1892, ko je Ivan Bartl zbral in vodil tedanjo tamburaško skupino. Kasnejših pisnih virov o delovanju tamburašev je malo in šele leta 1983 je prišla pobuda za ponovno ustanovitev skupine šmarskih tamburašev. Od leta 2014 Tamburaško skupino Šmartno pri Litiji vodi Štefan Vidic. Člani orkestra se zavedajo pomena ohranjanja kulturne dediščine, zato vsako leto poskrbijo za podmladek v orkestru, ki je tako generacijsko mešan, znanja ter veščine pa prehajajo iz starejših generacij na mlajše in tudi obratno. Šmarski tamburaši se redno udeležujejo srečanj v organizaciji Javnega sklada za kulturne dejavnosti, visoke ocene in zlata priznanja so njihova stalnica. Spored koncerta bo ponudil priredbe ljudskih pesmi in popevk ter umetne skladbe za tamburaški orkester.
Pogovor z županom občine Šmartno pri Litiji Rajkom Meserkom
Ob svetovnem dnevu varčevanja z energijo smo se v jutru na Prvem pogovarjala s prof. dr. Mihaelom Sekavčnikom, dekanom Fakultete za strojništvo.
Otroci niso imuni na dogajanje okoli sebe. Marsikaj vidijo na televiziji in spletnih omrežjih, marsikaj slišijo tudi, ko se odrasli pogovarjajo med seboj. Na njihovo razumevanje vojne lahko vplivajo tudi domišljijski svet pravljic in računalniških iger, zato je dobro, da se odrasli z otroki pogovarjajo o vojni. A kako? Odkrito in otrokovi starosti primerno, pravi strokovna delavka na osnovni šoli in psihoterapevtka Andreja Ninkovič.
Neveljaven email naslov