Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ozadje dobičkonosne trgovine na črno s pasemskimi psi.
Ozadje dobičkonosne nezakonite trgovine s pasemskimi psi
V preteklih tednih je bilo veliko pozornosti v kinoloških krogih, pa tudi v splošni javnosti namenjene zasegi več kot sto pasemskih psov na pomurski avtocesti. Pse so oskrbeli v zavetišču Mala hiša v Lukačevcih. Ko so jih po 10-dnevni karanteni začeli oddajati, so jih ljudje tako rekoč razgrabili v nekaj urah. To je vzbudilo kar nekaj ogorčenja in očitkov. So pa strokovnjaki ob tem tudi pojasnili, da je razlog za pojav trgovine na črno s pasemskimi mladiči iz t. i. pasjih farm prav to, da je na neki način modno imeti čistokrvnega psa.
Italijanska državljana, ki sta prevažala pse, zanje nista imela ustreznih dokumentov, poglaviten razlog za zaseg pa so bile neprimerne razmere za prevoz živali, kar je tudi sicer največkrat razlog za ukrepanje policije, pojasnjuje direktorica inšpekcije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin Andreja Bizjak. Psi so bili predvsem žejni, bili so tudi umazani in polni parazitov, pa pravi direktor murskosoboške Veterinarie, ki upravlja zavetišče Mala hiša, kjer so prevzeli mladiče, Marjan Ivan Kerčmar. Zaseg večjega števila mladičev, ki so jih prevažali v neustreznih razmerah, ni prvi takšen primer pri nas. V večini primerov gre za tihotapljenje psov iz t. i. pasjih farm.
Pasje farme so predvsem na Madžarskem, Slovaškem, v Romuniji, pri nas pa jih ni, pravijo na Upravi RS za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin. Glede na dostopne informacije so razmere na teh farmah tam katastrofalne. Higiena je pomanjkljiva. V večjih prostorih skupaj živi veliko število živali, kar pomeni, da se bolezni in paraziti hitro razširijo. Glavni cilj rejcev je, da bi bile psice čim večkrat breje, zato jim mladiče odvzamejo prekmalu.
Vse našteto ima več posledic tako za telo kot za psiho psov, razlaga veterinarka Tina Roškar: “Psice so verjetno izčrpane, če imajo eno leglo za drugim. Mladiči so prodani pri približno dveh mesecih, a to je v nasprotju z zakonodajo Evropske unije, ki mejo določa pri treh mesecih. Ti mladiči tudi še niso razvili celostne imunosti. Če so polni parazitov, so imunsko slabši kot drugi psi, ki živijo v boljših razmerah.”
“Ti kužki – tudi če stanejo 300, 400 evrov in se zdi fino, da smo poceni kupili čistokrvnega mladička – lahko pozneje zaradi slabe oskrbe v prvih tednih težko zbolijo. Imeli smo že takšne primere, ko so bili računi zelo visoki.”
Tihotapci psov našo državo po večini le prečkajo. Se pa takšni psi seveda pojavijo tudi pri nas. Običajno so oglasi zanje objavljeni na spletu, obljubljajo čistokrvnega psa za razmeroma nizko ceno, mesto nakupa je parkirišče ob kakšnem trgovskem centru ali na avtocesti. Nič čudnega, da trgovina na črno cveti, če je toliko zanimanja za manjše čistokrvne pse – na to kaže tudi dejstvo, da so bili mladiči iz Male hiše oddani v nekaj urah – po čim bolj ugodni ceni, pravijo sogovorniki, ki ob koncu dodajajo nekaj nasvetov za skrbnejšo in bolj etično izbiro psa:
Po psa se odpravite v zavetišče ali k preverjenim rejcem. Zahtevajte, da vam pokažejo mamo, da vidite leglo in razmere, v katerih živijo. Psa ne prevzemajte na parkiriščih ali ob avtocesti, dobro je tudi podpisati kupoprodajno pogodbo.
4429 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ozadje dobičkonosne trgovine na črno s pasemskimi psi.
Ozadje dobičkonosne nezakonite trgovine s pasemskimi psi
V preteklih tednih je bilo veliko pozornosti v kinoloških krogih, pa tudi v splošni javnosti namenjene zasegi več kot sto pasemskih psov na pomurski avtocesti. Pse so oskrbeli v zavetišču Mala hiša v Lukačevcih. Ko so jih po 10-dnevni karanteni začeli oddajati, so jih ljudje tako rekoč razgrabili v nekaj urah. To je vzbudilo kar nekaj ogorčenja in očitkov. So pa strokovnjaki ob tem tudi pojasnili, da je razlog za pojav trgovine na črno s pasemskimi mladiči iz t. i. pasjih farm prav to, da je na neki način modno imeti čistokrvnega psa.
Italijanska državljana, ki sta prevažala pse, zanje nista imela ustreznih dokumentov, poglaviten razlog za zaseg pa so bile neprimerne razmere za prevoz živali, kar je tudi sicer največkrat razlog za ukrepanje policije, pojasnjuje direktorica inšpekcije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin Andreja Bizjak. Psi so bili predvsem žejni, bili so tudi umazani in polni parazitov, pa pravi direktor murskosoboške Veterinarie, ki upravlja zavetišče Mala hiša, kjer so prevzeli mladiče, Marjan Ivan Kerčmar. Zaseg večjega števila mladičev, ki so jih prevažali v neustreznih razmerah, ni prvi takšen primer pri nas. V večini primerov gre za tihotapljenje psov iz t. i. pasjih farm.
Pasje farme so predvsem na Madžarskem, Slovaškem, v Romuniji, pri nas pa jih ni, pravijo na Upravi RS za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin. Glede na dostopne informacije so razmere na teh farmah tam katastrofalne. Higiena je pomanjkljiva. V večjih prostorih skupaj živi veliko število živali, kar pomeni, da se bolezni in paraziti hitro razširijo. Glavni cilj rejcev je, da bi bile psice čim večkrat breje, zato jim mladiče odvzamejo prekmalu.
Vse našteto ima več posledic tako za telo kot za psiho psov, razlaga veterinarka Tina Roškar: “Psice so verjetno izčrpane, če imajo eno leglo za drugim. Mladiči so prodani pri približno dveh mesecih, a to je v nasprotju z zakonodajo Evropske unije, ki mejo določa pri treh mesecih. Ti mladiči tudi še niso razvili celostne imunosti. Če so polni parazitov, so imunsko slabši kot drugi psi, ki živijo v boljših razmerah.”
“Ti kužki – tudi če stanejo 300, 400 evrov in se zdi fino, da smo poceni kupili čistokrvnega mladička – lahko pozneje zaradi slabe oskrbe v prvih tednih težko zbolijo. Imeli smo že takšne primere, ko so bili računi zelo visoki.”
Tihotapci psov našo državo po večini le prečkajo. Se pa takšni psi seveda pojavijo tudi pri nas. Običajno so oglasi zanje objavljeni na spletu, obljubljajo čistokrvnega psa za razmeroma nizko ceno, mesto nakupa je parkirišče ob kakšnem trgovskem centru ali na avtocesti. Nič čudnega, da trgovina na črno cveti, če je toliko zanimanja za manjše čistokrvne pse – na to kaže tudi dejstvo, da so bili mladiči iz Male hiše oddani v nekaj urah – po čim bolj ugodni ceni, pravijo sogovorniki, ki ob koncu dodajajo nekaj nasvetov za skrbnejšo in bolj etično izbiro psa:
Po psa se odpravite v zavetišče ali k preverjenim rejcem. Zahtevajte, da vam pokažejo mamo, da vidite leglo in razmere, v katerih živijo. Psa ne prevzemajte na parkiriščih ali ob avtocesti, dobro je tudi podpisati kupoprodajno pogodbo.
Porabski Slovenci imajo svoje medije že več deset let, najstarejši izmed njih je časopis, tednik Porabje, ki izhaja že 32 let. Imajo tudi svojo radijsko postajo in televizijski program. O njih so spregovorili glavni urednik Radia Monošter Atila Bartakovič, glavna urednica tednika Porabje Nikoletta Vajda Nagy in Dušan Mukič, urednik televizijske oddaje Slovenski utrinki.
Interventni zakon, kjer je med drugim urejeno vprašanje solidarnostnih pomoči, so včeraj potrdili v državnem zboru. V zakonu je nabor različnih pomoči za prizadeta gospodinjstva. Vse žrtve poplav in plazov, ne glede na dohodek ali premoženje, bodo upravičene do izredne denarne socialne pomoči. O pomočeh za posameznike se z generalno direktorico Direktorata za socialne zadeve Barbaro Goričan z ministrstva za delo pogovarjala Urška Valjavec.
Ekipa Prvega se danes v živo javlja s terena in spremlja utrip na prvi šolski dan v nekaterih krajih, ki so jih prizadela neurja in poplave. Na OŠ Franja Goloba Prevalje je dopisnica Metka Pirc najprej poklepetala z učenci Timotejem, Filipom, Nejcem, Tano, Tiso in Tajo ter s knjižničarko Mojco Pungartnik. V drugem javljanju iz Mežiške doline pa sta o aktualnih razmerah in dolgoročnih posledicah ujme spregovorili ravnateljica OŠ Franja Goloba Prevalje dr. Andreja Tinta in svetovalna delavka Urška Petrič.
Ekipa Prvega se danes v živo javlja s terena in spremlja utrip na prvi šolski dan v nekaterih krajih, ki so jih prizadela neurja in poplave. Na OŠ Nazarje smo pred mikrofon povabili poveljnika civilne zaščite občine Nazarje Filipa Strnišnika, ravnateljico OŠ Nazarje Vesno Lešnik ter učenki Emo in Zojo.
Ekipa Prvega se danes v živo javlja s terena in spremlja utrip na prvi šolski dan v nekaterih krajih, ki so jih prizadela neurja in poplave. Dan smo začeli smo v Gornjem Gradu, kjer smo pred mikrofon povabili ravnateljico OŠ Frana Kocbeka Blanko Nerat in župana Gornjega Gradu Antona Špeha. Besedo smo dali tudi učencem in učiteljicam. Na terenu so Špela Šebenik, Lucija Fatur in Lana Furlan.
Prvi program Radia Slovenija in A1 Slovenija sta že sedmo leto zapored leto zapored združila radijsko oddajo za otroke z 58-letno tradicijo in Lahkonočnice, pravljice sodobnih slovenskih avtorjev. V oddaji Lahko noč, otroci! boste lahko pet zaporednih četrtkov ob 19.45 prisluhnili pravljični nanizanki o pesniku jazbecu in gozdnih prijateljih, ki otrokom dajejo iztočnice in pogum za pripovedovanje. Pravljice bodo premierno zaživele v interpretaciji priznanih dramskih igralcev Jožice Avbelj, Maje Končar, Marijane Brecelj, Iva Bana, Željka Hrsa in Zvoneta Hribarja.
1. septembra se začenja novo šolsko leto in prvič bo šolski prag prestopilo tudi 20 tisoč 700 prvošolčkov, ki so najranljivejši udeleženci v prometu. Za to, da bi bila njihova pot v šolo in iz nje na samo jutri, ampak čez vse šolsko leto čimbolj varna, smo za nekaj pojasnil o preventivnih akcijah v studio povabil vodjo sektorja prometne policije na Generalni policijski upravi, Ivana Kapuna.
V ponedeljek se je iztekel rok za oddajo vlog za prvo humanitarno pomoč po nedavnih ujmah. Rdeči Križ in Karitas sta prejela okoli 5000 vlog, pristojne komisije pa so danes že začele z njihovim pregledovanjem. Vsa izplačila naj bi bila sicer izvedena v prvi polovici septembra. Ta petek pa poteče rok za oddajo ocene škode za podjetja, ki so bila oškodovana v poplavah in želijo prejeti predplačila. Do zdaj so na ministrstvu za gospodarstvo, turizem in šport prejeli okoli 300 vlog.
Nekatere zdravniške ambulante na primarni ravni, govorimo predvsem o družinskih zdravnikih, še vedno ne omogočajo naročanja bolnikov na pregled skladno z zakonom o pacientovih pravicah. Na Zagovornika načela enakosti so lani prejeli številne pritožbe pacientov, ki so poročali o težavah pri naročanju, saj so se ob uvajanju elektronskega naročanja okrnile druge zakonsko predpisane možnosti, kot je to osebni obisk oziroma naročanje po telefonu. Zagovornik je zato preveril dostopnost do ambulant družinske medicine in potrdile so se navedbe pacientov, enako je nato letos marca ugotovil tudi Zdravstveni inšpektorat. O tem zagovornik Miha Lobnik s Heleno Lovinčič.
Kako zagotoviti pravičen energetski prehod in preprečiti, da bi uveljavljanje obnovljivih virov energije ustvarjalo nove neenakosti? Zakaj je pri uvajanju podnebnih ukrepov nujno upoštevati vidik pravičnosti in poskrbeti za najbolj ranljive prebivalce? Koliko lahko k temu pripomorejo energetske skupnosti in katere dodatne težave povzroča množičen prehod na obnovljive vire energije? To so med drugim vprašanja, o katerih so razpravljali udeleženci mednarodne poletne šole politične ekonomije na Fakulteti za družbene vede. O te smo se pogovarjali z eno izmed predavateljic, doktorico Rachel Guyet.
Dežurni meteorolog Andrej Golob opozarja, da bodo reke čez dan in ponoči še naraščale, predvsem v Podravju in Posavju. Drava se sicer že razliva, njej pretok je visok. Velja največja stopnja pripravljenosti.
Glavna cesta Ravne - Dravograd je popolnoma zaprta, kar bo otežilo dnevne migracije, dolina Tople v Črni pa je zaradi uničenega cestišča odrezana od sveta. Zaprta je tudi cesta med Dravogradom in Libeličami, kjer je nevarnost plazenja. Sicer pa je slika tokrat drugačna kot v začetku meseca - Korošci so šli v noč pripravljeni, že čez dan so polnilni protipoplavne vreče.
OŠ Mihajla Rostoharja Krško je s Centrom za socialno delo Posavje in Varstveno delovnim centrom Zasavje izvedla pilotni enotedenski projekt »samostojno bivanje s podporo«, v katerem so štirje fantje, ki imajo priznan status invalida po Zakonu o socialnem vključevanju invalidov, skoraj samostojno bivali v šolskem učnem stanovanju v središču Krškega. Kar pomeni, da so ponoči sami bivali v hiši, se sami zbudili, uredili, pripravili zajtrk in izvajali vsa dnevna opravila, podpora pa je bila oseba od zunaj, ki je nadzorovala njihovo početje, vendar ni bila ves čas z njimi.
To nedeljo, 27. avgusta, bo na Pogačarjevem trgu v Ljubljani med 10. in 20. uro potekala Marcelova tržnica, dobrodelni dogodek zbiranja sredstev za podporo neozdravljivo bolnim otrokom in njihovim družinam, ki jih oskrbuje Tim za paliativno oskrbo otrok Pediatrične klinike v Ljubljani. Del zbiranja sredstev bo potekal tudi na Facebook profilu Marcelova tržnica, kjer bo vse do 1. oktobra potekala Marcelova dražba, za katero so drese in druge športne rekvizite s podpisi donirali številni slovenski športniki, med njimi tudi Luka Dončić, Jan Oblak in celotna slovenska nogometna reprezentanca. V studiu Prvega sta o boleči izgubi in dogodku, ki bo potekal v spomin na njunega sina Marcela, po katerem je dogodek dobil ime, spregovorila njegova starša Tjaša Strgar in Alen Balažič.
Okoljska gibanja so v zadnjih desetletjih prehodila pot od precejšnje radikalizacije do tega, da so - s tem, ko so se oblikovala v politične stranke - postala del političnega sistema. S tem so izgubila velik del svoje pristnosti, pravi beograjski profesor Darko Nadić - namesto prek protestov namreč zdaj množice nagovarjajo prek služb odnose z javnostmi. S profesorjem Nadićem+ smo se pogovarjali v okviru mednarodne poletne šole politične ekonomije, ki poteka na Fakulteti za družbene vede.
Izraz phishing (fishing) ali ribarjenje se uporablja za opisovanje spletnih prevar, pri katerih napadalci skušajo pridobiti občutljive informacije, kot so gesla, uporabniška imena, ali številke bančnih kartic z uporabo lažnih e-poštnih sporočil, spletnih strani ali drugih komunikacijskih kanalov, kot so aplikacije ali socialna omrežja. Več v pogovoru z Robertom Škrjancem.
Na poplavljenih območjih hitijo s sanacijo. A da se je treba tega lotiti počasi in premišljeno, poudarjajo strokovnjaki. Čeprav izgleda že vse suho, je lahko v hiši še več deset tisoč litrov vode in tega morda sploh ne slutimo. Dva prostovoljca iz Nemčije sta se z uničujočimi poplavami soočila pred dvema letoma, zato sta prihitela na pomoč tudi na Koroško. Ves teden sta merila vlago v hišah v Črni in Mežici, kako je na Koroškem v primerjavi z Nemčijo in kako se lotiti sanacije, pa v reportaži naše dopisnice Metke Pirc.
Potem ko je predsednik vlade Robert Golob pred dvema dnevoma bankam postavil ultimat, naj predlagajo svoje ideje, kako pomagati prizadetim v nedavnih poplavah, so iz Združenja bank na vlado dopoldne že poslali svoje predloge. Odziv premiera še ni znan, o podrobnostih predlogov pa smo se pogovarjali s predsednico Združenja bank Stanislavo Zadravec Caprirolo.
Sinočnja novica o domnevni smrti šefa ruske najemniške vojske Wagner Jevgenija Prigožina v stmoglavljenem letalu verjetno ni presenetila nikogar. Letalo v katerem naj bi Prigožin letel iz Moskve v Sankt Peterburg je strmoglavilo natančno dva meseca po uporu njegove vojske Wagner, ki se je ustavila 200 kilometrov od prestolnice. Poklicali smo strokovnjaka za varnostna vprašanja Vladimirja Prebiliča
Naselje v ljubljanskih Sneberjah, ki ga je poplava 4. avgusta hudo prizadela, si je danes skupaj s predstavniki Mestne občine Ljubljana ogledal državni sekretar za koordinacijo ukrepov in aktivnosti za obnovo po poplavah Boštjan Šefic. Prebivalci tamkajšnjega naselja na sneberškem nabrežju imajo številne skrbi glede obnove montažnih hiš, skrbi pa jih tudi, kako bo v prihodnje s protipoplavno zaščito. V Sneberjah sta bili Lucija Dimnik Rikić in Lana Furlan.
Neveljaven email naslov