Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ozadje dobičkonosne trgovine na črno s pasemskimi psi.
Ozadje dobičkonosne nezakonite trgovine s pasemskimi psi
V preteklih tednih je bilo veliko pozornosti v kinoloških krogih, pa tudi v splošni javnosti namenjene zasegi več kot sto pasemskih psov na pomurski avtocesti. Pse so oskrbeli v zavetišču Mala hiša v Lukačevcih. Ko so jih po 10-dnevni karanteni začeli oddajati, so jih ljudje tako rekoč razgrabili v nekaj urah. To je vzbudilo kar nekaj ogorčenja in očitkov. So pa strokovnjaki ob tem tudi pojasnili, da je razlog za pojav trgovine na črno s pasemskimi mladiči iz t. i. pasjih farm prav to, da je na neki način modno imeti čistokrvnega psa.
Italijanska državljana, ki sta prevažala pse, zanje nista imela ustreznih dokumentov, poglaviten razlog za zaseg pa so bile neprimerne razmere za prevoz živali, kar je tudi sicer največkrat razlog za ukrepanje policije, pojasnjuje direktorica inšpekcije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin Andreja Bizjak. Psi so bili predvsem žejni, bili so tudi umazani in polni parazitov, pa pravi direktor murskosoboške Veterinarie, ki upravlja zavetišče Mala hiša, kjer so prevzeli mladiče, Marjan Ivan Kerčmar. Zaseg večjega števila mladičev, ki so jih prevažali v neustreznih razmerah, ni prvi takšen primer pri nas. V večini primerov gre za tihotapljenje psov iz t. i. pasjih farm.
Pasje farme so predvsem na Madžarskem, Slovaškem, v Romuniji, pri nas pa jih ni, pravijo na Upravi RS za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin. Glede na dostopne informacije so razmere na teh farmah tam katastrofalne. Higiena je pomanjkljiva. V večjih prostorih skupaj živi veliko število živali, kar pomeni, da se bolezni in paraziti hitro razširijo. Glavni cilj rejcev je, da bi bile psice čim večkrat breje, zato jim mladiče odvzamejo prekmalu.
Vse našteto ima več posledic tako za telo kot za psiho psov, razlaga veterinarka Tina Roškar: “Psice so verjetno izčrpane, če imajo eno leglo za drugim. Mladiči so prodani pri približno dveh mesecih, a to je v nasprotju z zakonodajo Evropske unije, ki mejo določa pri treh mesecih. Ti mladiči tudi še niso razvili celostne imunosti. Če so polni parazitov, so imunsko slabši kot drugi psi, ki živijo v boljših razmerah.”
“Ti kužki – tudi če stanejo 300, 400 evrov in se zdi fino, da smo poceni kupili čistokrvnega mladička – lahko pozneje zaradi slabe oskrbe v prvih tednih težko zbolijo. Imeli smo že takšne primere, ko so bili računi zelo visoki.”
Tihotapci psov našo državo po večini le prečkajo. Se pa takšni psi seveda pojavijo tudi pri nas. Običajno so oglasi zanje objavljeni na spletu, obljubljajo čistokrvnega psa za razmeroma nizko ceno, mesto nakupa je parkirišče ob kakšnem trgovskem centru ali na avtocesti. Nič čudnega, da trgovina na črno cveti, če je toliko zanimanja za manjše čistokrvne pse – na to kaže tudi dejstvo, da so bili mladiči iz Male hiše oddani v nekaj urah – po čim bolj ugodni ceni, pravijo sogovorniki, ki ob koncu dodajajo nekaj nasvetov za skrbnejšo in bolj etično izbiro psa:
Po psa se odpravite v zavetišče ali k preverjenim rejcem. Zahtevajte, da vam pokažejo mamo, da vidite leglo in razmere, v katerih živijo. Psa ne prevzemajte na parkiriščih ali ob avtocesti, dobro je tudi podpisati kupoprodajno pogodbo.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ozadje dobičkonosne trgovine na črno s pasemskimi psi.
Ozadje dobičkonosne nezakonite trgovine s pasemskimi psi
V preteklih tednih je bilo veliko pozornosti v kinoloških krogih, pa tudi v splošni javnosti namenjene zasegi več kot sto pasemskih psov na pomurski avtocesti. Pse so oskrbeli v zavetišču Mala hiša v Lukačevcih. Ko so jih po 10-dnevni karanteni začeli oddajati, so jih ljudje tako rekoč razgrabili v nekaj urah. To je vzbudilo kar nekaj ogorčenja in očitkov. So pa strokovnjaki ob tem tudi pojasnili, da je razlog za pojav trgovine na črno s pasemskimi mladiči iz t. i. pasjih farm prav to, da je na neki način modno imeti čistokrvnega psa.
Italijanska državljana, ki sta prevažala pse, zanje nista imela ustreznih dokumentov, poglaviten razlog za zaseg pa so bile neprimerne razmere za prevoz živali, kar je tudi sicer največkrat razlog za ukrepanje policije, pojasnjuje direktorica inšpekcije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin Andreja Bizjak. Psi so bili predvsem žejni, bili so tudi umazani in polni parazitov, pa pravi direktor murskosoboške Veterinarie, ki upravlja zavetišče Mala hiša, kjer so prevzeli mladiče, Marjan Ivan Kerčmar. Zaseg večjega števila mladičev, ki so jih prevažali v neustreznih razmerah, ni prvi takšen primer pri nas. V večini primerov gre za tihotapljenje psov iz t. i. pasjih farm.
Pasje farme so predvsem na Madžarskem, Slovaškem, v Romuniji, pri nas pa jih ni, pravijo na Upravi RS za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin. Glede na dostopne informacije so razmere na teh farmah tam katastrofalne. Higiena je pomanjkljiva. V večjih prostorih skupaj živi veliko število živali, kar pomeni, da se bolezni in paraziti hitro razširijo. Glavni cilj rejcev je, da bi bile psice čim večkrat breje, zato jim mladiče odvzamejo prekmalu.
Vse našteto ima več posledic tako za telo kot za psiho psov, razlaga veterinarka Tina Roškar: “Psice so verjetno izčrpane, če imajo eno leglo za drugim. Mladiči so prodani pri približno dveh mesecih, a to je v nasprotju z zakonodajo Evropske unije, ki mejo določa pri treh mesecih. Ti mladiči tudi še niso razvili celostne imunosti. Če so polni parazitov, so imunsko slabši kot drugi psi, ki živijo v boljših razmerah.”
“Ti kužki – tudi če stanejo 300, 400 evrov in se zdi fino, da smo poceni kupili čistokrvnega mladička – lahko pozneje zaradi slabe oskrbe v prvih tednih težko zbolijo. Imeli smo že takšne primere, ko so bili računi zelo visoki.”
Tihotapci psov našo državo po večini le prečkajo. Se pa takšni psi seveda pojavijo tudi pri nas. Običajno so oglasi zanje objavljeni na spletu, obljubljajo čistokrvnega psa za razmeroma nizko ceno, mesto nakupa je parkirišče ob kakšnem trgovskem centru ali na avtocesti. Nič čudnega, da trgovina na črno cveti, če je toliko zanimanja za manjše čistokrvne pse – na to kaže tudi dejstvo, da so bili mladiči iz Male hiše oddani v nekaj urah – po čim bolj ugodni ceni, pravijo sogovorniki, ki ob koncu dodajajo nekaj nasvetov za skrbnejšo in bolj etično izbiro psa:
Po psa se odpravite v zavetišče ali k preverjenim rejcem. Zahtevajte, da vam pokažejo mamo, da vidite leglo in razmere, v katerih živijo. Psa ne prevzemajte na parkiriščih ali ob avtocesti, dobro je tudi podpisati kupoprodajno pogodbo.
Čeprav sta vreme in narava pred tednom dni velikemu delu Slovenije prinesla nesrečo in trpljenje, ter dnevi, ki sledijo poplavam in plazovom, minevajo v znamenju odstranjevanja posledic vodne ujme, ne smemo pozabiti, da so šolarji še vedno na počitnicah. Na srečo nekaterih delov Slovenije poplave niso doletele in se lahko počitniške aktivnosti odvijajo nemoteno. Kot vsako leto naš Program za mlade preverja vzdušje na počitniških taborih in delavnicah. Jutri bo v otroški oddaji Radijski ringaraja in mladinski oddaji Hudo še posebej živahno, saj je naša ekipa že od včeraj v Kranjski Gori na taboru Zveze prijateljev mladine Ljubljana Moste Polje. Od tam so se nam oglasili Vladimir Jovanovič, David Lap, Lara Gril in Špela Šebenik. V pogovoru z vodjo tabora Karmen Povh, enim od mentorjev Seanom Danielom iz Južne Karoline v Združenih državah Amerike in otroki, ki te dni preživljajo na taboru.
Veliko požrtvovalnost so v najtežjih trenutkih minulega konca tedna pokazali tudi člani društev Gorske reševalne zveze Slovenije. Gorski reševalci so aktivno pomagali na vseh prizadetih območjih. O Intervencijah, ki so jih opravili in tem, kaj gorske reševalce še čaka v naslednjih dneh in tednih, se je s podpredsednikom Gorske reševalne zveze Slovenije dr. Klemnom Belharjem pogovarjal Aleš Ogrin.
Zveza prijateljev mladine v sodelovanjih s svojimi področnimi društvi organizira brezplačno letovanje za otroke stare od pet do 17 let z območij prizadetih v poplavah. Zaenkrat bo to možno v Dolenjskih toplicah, iščejo pa tudi proste termine na obali. Katja Arhar se je o tem pogovarjala z generalno sekretarko ZPMS Bredo Krašna.
S poplavami so se na prizadetih območjih začeli kopičiti tudi veliki kupi kosovnih odpadkov. V mnogih občinah po državi so se zato samoorganizirali in vzpostavili posebne točke za te odpadke. Ponekod nastajajo veliki kupi, a na ministrstvu za okolje, podnebje in energijo zagotavljajo, da odvoz v večini primerov trenutno poteka vsaj enkrat dnevno. Ob tem ljudi posebej pozivajo, naj odpadkov, predvsem lesa, ne kurijo sami. O vsem tem se je Rene Markič pogovarjal z direktorico Direktorata za okolje na Ministrstvu za okolje, podnebje in energijo Tanjo Bolte. foto: BoBo/Žiga Živulović jr.
Čeprav je Koroška še vedno območje siren, od tam prihajajo tudi dobre novice. Iz Dravograda sta oglasila Metka Pirc in Gašper Adrinek.
Sredi julija je več krajev v Pomurju prizadel orkanski veter, ki je odnesel strehe z mnogih hiš oziroma javnih objektov, podrl ogromno drevja, spremljajoča toča in nalivi pa so uničili veliko poljščin, sadovnjakov in vinogradov. No, pred dnevi je s svojo shrljivo močjo zagrozila reka Mura. Z vso silo je pritekala iz sosednje Avstrije in v soboto pred večerom predrla varovalni nasip pri Dolnji Bistrici. Vse dni, pa tudi noči je razmere na poplavljenem območju Pomurja spremljala Lidija Kosi, ki pa nam v tokratnem oglašanju pošilja sončne pozdrave.
V živo s terena se je oglašal Rok Valenčič, kjer je reka Završnica spremenila svoj tok.
V času povodnji so se po državi pisale različne zgodbe. Na dan prihajajo tako tudi izjemne zgodbe in pogumna dejanja posameznikov. Med drugim tudi iz zaselka Struge pred Lučami, kjer so morali takoj po divjanju narave preseliti 50 prebivalcev. V vasi Struge imajo trenutno dve strugi Savinje in nobene ceste. V petek zjutraj, ko sonce še ni vzšlo, pa se je začela prava apokalipsa, ki je šokirala številne domačine kakor tudi reševalce. Gorski reševalec GRS Celje Boštjan Pahovnik in reševalec na divjih vodah Franček Strmčnik sta na pomoč priskočila ujetim prebivalcem vasi, ki jih je podivjana Savinja z deročo vodo objela v otok. Razmere so bile kritične in nevarne. Boštjan Pahovnik je v pogovoru z Markom Rozmanom poudaril, da sta s Frančkom najprej reševala in prebujala prebivalce Luč potem pa sta se nevedoč kaj ju čaka, odpravila proti kraju Struge.
Jure K. Čokl in Blaž Kumše sta se ustavila tudi v Komendi, pred domom starejših občanov SeneCura. Pogovarjala sta se s poslovno direktorico SeneCura, Sando Gavranovič in delovno inštruktorico, Darjo Okleščen.
Poveljnik Civilne zaščite za zahodno Štajersko, Janez Melanšek pravi, da deset gorskih kmetij oskrbujejo s helikopterjem, prioriteta ostajata ureditev cestne povezave Ljubno – Luče in ureditev struge reke Savinje. Iz Okonine v občini Ljubno poročata Aleš Smrekar in Matija Mastnak.
Na Koroški Beli so v minulem vikendu opravili dve evakuaciji. Nevarnost proženja plazu so predvčerajšnjim sicer preklicali, kljub temu pa okoli 2000 prebivalcev še vedno trepeta pred plazino z več kot milijon kubičnih metrov zemlje, skal in peska. Roku Valenčiču so se pred mikrofonom pridružili poveljnik Civilne zaščite Jesenice, Igor Arh in poveljnik gasilcev na Koroški Beli, Blaž Peternel ter igralec, Gregor Čušin.
Jure K. Čokl se je v oglašanju iz Kamnika pogovarjal z vodjo intervencije in predsednikom PGD Kamnik, Jožetom Oblakom, županom občine Kamnik, Matejem Slaparjem in predsednikom gorske reševalne službe Kamnik, Jernejem Leniškom.
Jan Grilc se je v javljanju v živo iz Škofje Loke pogovarjal z dopisnico Aljano Jocif. »V taki nesreči spoznaš prijatelje«, je med drugim povedal tudi Pavle Košir, prebivalec Svete Barbare v dolini Hrastnice, ki je v najhujši noči skrbel še za 92-letno mamo.
Zvezdan Martić, v. d. generalnega direktorja RTV Slovenija o današnji akciji in pomenu javnega servisa.
Zgornjo Savinjsko dolino, kjer so povodenj in plazovi že odnesli približno 15 hiš, so tokrat zadele 500-letne vode, kažejo prvi izračuni. Da se podobna katastrofa ne bi zgodila septembra, bo najprej nujno treba očistiti in popraviti vodotoke, opozarja hidrolog in gradbeni inženir Rok Fazarinc.
Ponedeljek, 14. avgust, bo predvidoma dela prost dan oziroma dan solidarnosti. Dan bo namenjen vsem, ki želijo pomagati pri odpravi posledic katastrofalne vodne ujme in potrebujejo več prostega časa. Na kakšni osnovi je bila sprejeta ta odločitev vlade in kateri pomisleki se pojavljajo?
S poplavami in razlivanjem rek so mnoge med njimi spremenile svojo strugo. Prav zato bo v prihodnjih tednih poleg sanacije nujen tudi razmislek o preventivnem delovanju – ne le glede širjenja in večanja strug, pač pa tudi glede načrtovanja položaja zdaj poškodovanih in uničenih mostov in cest. O vsem tem se je Rene Markič pogovarjal z nekdanjim profesorjem za hidravliko na Fakulteti za gradbeništvo in geodezijo Univerze v Ljubljani Francijem Steinmanom. Foto: BoBo/Borut Živulović ml./MMC
Prevozne poti se zdaj hitro vzpostavljajo tudi do Raven na Koroškem, kar je posebej za bolnike, ki potrebujejo zdravnikovo pomoč najbolj pomembno. Helena Lovinčič se je pogovarjala z vodjo osnovnega zdravstva v zdravstvenem domu Ravne na Koroškem, Zdenko Koželj Rekanovič.
Skoraj 15 tisoč ljudi je že ponudilo pomoč prizadetim v poplavah, pa še ni minilo niti 24 ur od začetka njenega delovanja.
Katastrofalne poplave v Sloveniji so prizadele tudi najbolj ranljive skupine, med katerimi so tudi slepi in slabovidni. Marsikje je deroča voda povsem spremenila njihova domača okolja, zato se soočajo z velikimi težavami pri orientaciji. Pomoč skrbnikov, psov vodnikov, svojcev, prijateljev in prostovoljcev je zato neprecenljiva. Kot poudarja predsednik Zveze društev slepih in slabovidnih Slovenije Matej Žnuderl je v kriznih razmerah ključna komunikacija, pomembno vlogo pri informiranju slepih in slabovidnih pa ima tudi radio. S predsednikom krovne organizacije društev slepih in slabovidnih se je pogovarjal Rok Valenčič.
Neveljaven email naslov