Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Predlog novele zakona o nepremičninskem posredovanju
Predlog novele zakona o nepremičninskem posredovanju, kot ga je predlagala Levica in ga je parlamentarni odbor za infrastrukturo, okolje in prostor potrdil pred dnevi, prav tako pa ga podpira vlada, prinaša tri ključne novosti:
1.) Višina plačila za posredovanju pri najemu bi se omejila na največ 4 odstotke pogodbene vrednosti oz. ne več kot eno mesečno najemnino in ne manj kot 150 evrov. 4-odstotna omejitev je do zdaj veljala zgolj pri kupoprodajnih pogodbah, ne pa najemnih poslih.
2.) Stroške posredovanja, kot je zapisano v noveli zakona, bi v celoti nosil naročnik storitve – zdaj je praksa, da se ti porazdelijo med najemnike in najemodajalce.
3.) Omejili bi se tudi dodatni stroški, ki jih nepremičninske agencije lahko zaračunavajo svojim strankam.
Tretjo novost direktor Zbornice za nepremičninsko poslovanje pri GZS-ju Boštjan Udovič označuje kot najbolj absurdno: »Ker gre za dejanske stroške, ki nepremičninskemu posredniku oziroma agenciji dejansko nastanejo in si jih lahko po tem predlogu zaračuna največ v višini 150 evrov, četudi se stranka že v začetku strinja, da lahko nastanejo in so višji, bo zakonodajalec rekel: Ne, ne smejo biti višji od 150 evrov.«
Ljudje se ne zavedajo, kaj vse stoji za delom nepremičninskega posrednika: pregled pravnega stanja nepremičnine, pregled dejanskega stanja, pogajanja, skrb, da je nepremičnina taka kot je…
Regulacija cen posredovanja je nedopustna, še sporočajo iz Zbornice ter v primeru, da bo prihodnji teden državni zbor na julijski redni seji potrdil predlog novele zakona, napovedujejo ustavno presojo, saj da omejuje svobodno gospodarsko pobudo.
Breda Kutin, Zveza Potrošnikov Slovenije, predlog novele zakona vidi kot kamenček v mozaiku reševanja stanovanjske problematike, je pa korak naprej in korak v pravo smer.
Sociala mora biti nad socialnim interesom, pravijo v Združenju najemnikov Slovenije.
»Zakon mora biti pisan za šibkega, ker močnega ščitita denar in oblast. Razumem GZS, oni navsezadnje podpirajo svoje člane, samo kdo bo pa skrbel za šibke?« pa se sprašuje Joža Aljančič iz Združenja najemnikov Slovenije.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Predlog novele zakona o nepremičninskem posredovanju
Predlog novele zakona o nepremičninskem posredovanju, kot ga je predlagala Levica in ga je parlamentarni odbor za infrastrukturo, okolje in prostor potrdil pred dnevi, prav tako pa ga podpira vlada, prinaša tri ključne novosti:
1.) Višina plačila za posredovanju pri najemu bi se omejila na največ 4 odstotke pogodbene vrednosti oz. ne več kot eno mesečno najemnino in ne manj kot 150 evrov. 4-odstotna omejitev je do zdaj veljala zgolj pri kupoprodajnih pogodbah, ne pa najemnih poslih.
2.) Stroške posredovanja, kot je zapisano v noveli zakona, bi v celoti nosil naročnik storitve – zdaj je praksa, da se ti porazdelijo med najemnike in najemodajalce.
3.) Omejili bi se tudi dodatni stroški, ki jih nepremičninske agencije lahko zaračunavajo svojim strankam.
Tretjo novost direktor Zbornice za nepremičninsko poslovanje pri GZS-ju Boštjan Udovič označuje kot najbolj absurdno: »Ker gre za dejanske stroške, ki nepremičninskemu posredniku oziroma agenciji dejansko nastanejo in si jih lahko po tem predlogu zaračuna največ v višini 150 evrov, četudi se stranka že v začetku strinja, da lahko nastanejo in so višji, bo zakonodajalec rekel: Ne, ne smejo biti višji od 150 evrov.«
Ljudje se ne zavedajo, kaj vse stoji za delom nepremičninskega posrednika: pregled pravnega stanja nepremičnine, pregled dejanskega stanja, pogajanja, skrb, da je nepremičnina taka kot je…
Regulacija cen posredovanja je nedopustna, še sporočajo iz Zbornice ter v primeru, da bo prihodnji teden državni zbor na julijski redni seji potrdil predlog novele zakona, napovedujejo ustavno presojo, saj da omejuje svobodno gospodarsko pobudo.
Breda Kutin, Zveza Potrošnikov Slovenije, predlog novele zakona vidi kot kamenček v mozaiku reševanja stanovanjske problematike, je pa korak naprej in korak v pravo smer.
Sociala mora biti nad socialnim interesom, pravijo v Združenju najemnikov Slovenije.
»Zakon mora biti pisan za šibkega, ker močnega ščitita denar in oblast. Razumem GZS, oni navsezadnje podpirajo svoje člane, samo kdo bo pa skrbel za šibke?« pa se sprašuje Joža Aljančič iz Združenja najemnikov Slovenije.
Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport in Mestna občina Ljubljana sta nedavno sklenila pismo o nameri, katerega cilj je urediti neurejeno pravno stanje nepremičnin, pri katerih sta ministrstvo in občina solastnika. Med temi nepremičninami so tudi Križanke, ki jih je prenovil arhitekt Jože Plečnik. Šolsko ministrstvo namerava na ljubljansko občino prenesti del Križank, ki ga zdaj uporablja srednja oblikovna šola. Šoli grozi, da bo ostala brez strehe nad glavo. Podrobneje dr. Mitja Blaganje generalni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport ter ravnatelj Srednje šole za oblikovanje in fotografijo Ljubljana Gregor Markelj v pogovoru z Markom Rozmanom.
O uporabi geotermalne vode v Pomurju in težavah pri tem
Naša terenska ekipa je danes v Prekmurju, kjer ugotavlja, za kaj vse lahko uporabljamo geotermalno vodo. In če pri nas močno prednjači uporaba v zdraviliščih, so drugod po svetu, pa tudi nam sosednje države, že razvile tudi druge oblike uporabe. S pomočjo dopisnikov gremo v Avstrijo, Italijo in na Hrvaško.
V času, ko zaradi podnebnih sprememb in tudi omejenosti virov fosilnih goriv, vse bolj govorimo o nujnosti prehoda na rabo obnovljivih virov energije, nam je zagotovo lahko za vzor Islandija. Ta mala severnoevropska otoška država vsem svojim potrebam po energiji, z izjemo transporta, zadosti z obnovljivimi viri. Od tega četrtino z rabo geotermalne energije. Posledično se 9 od 10 islandskih domov ogreva s toplo/vročo vodo. Kdaj in zakaj so se odločili za prehod s fosilnih na obnovljive vire energije, kakšne težave so imeli pri tem ter ali so že dosegli optimum, so vprašanja, ki jih je Andreja Gradišar naslovila na generalnega direktorja Orkustofnuna, islandske nacionalne energetske agencije, dr. Gudnija A. Johannessona. Dr. Johannesson je tudi koordinator Geotermike, projekta, s katerim EU spodbuja rabo geotermalne energije v državah članicah, in predsedujoči enemu od programov Združenih narodov, namenjenemu potencialom geotermalne energije.
Ta teden obeležujemo boj proti raku na materničnem vratu. Slovenija se uvršča v med države z najnižjo pojavnostjo te bolezni, strokovnjakinje in strokovnjaki pa pozivajo k še večji osveščenosti, saj so prepričani, da so lahko rezultati preventivnih ukrepov še boljši.
Geotermalna energija je obnovljivi vir energije, s katerim pa moramo ravnati previdno, da ga lahko uporabljamo. Da bomo lažje razumeli, od kod geotermalna energija, koliko jo je na svetu, zakaj jo v Sloveniji izrabljamo predvsem na severovzhodu in tudi jugovzhodu ter kakšne so prednosti in slabosti njene rabe, se je Andreja Gradišar odpravila na Geološki zavod Slovenije k dr. Nini Rman.
Kakšen virus se pravzaprav širi po Kitajski? Kako nevaren je za ljudi? Kot boste lahko slišali v pogovoru, je v tem trenutku virus, ki povzroča gripo, veliko bolj nevaren za Slovence in Slovenke kot pa nov korona virus, ki se širi po Aziji. Sogovornica Urške Valjavec je doktorica Tatjana Frelih, specialistka za epidemiologijo z Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
O ponovoletnem dogajanju v Srbiji in Beogradu z dopisnikom Boštjanom Anžinom.
O ponovoletnem dogajanju v Srbiji in v Beogradu z dopisnikom Boštjanom Anžinom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V četrtkovo jutro na Prvem se nam je iz Idrije oglasila Nina Brus in skupaj smo se odpravili na sneg. Tretja januarska sobota namreč na smučišče Cerkno prinaša Dan na snegu, z namenom približati to športno zimsko radost slepim in slabovidnim ter njihovim sorodnikom in prijateljem. Vse bolj zelene zime pa pomenijo tudi vse več skrbi za mala smučišča. Na Javorniku denimo to sezonon še niso pognali naprav.
Napoved koncerta V kraljestvu Buddyja Richa Big Banda RTV Slovenija pod vodstvom Sigija Feigla. Več o koncertu povesta glasbena urednica Alja Kramar in član big banda, saksofonist Lenart Krečič.
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost. Foto: Pixabay
V teh dneh v Univerzitetnem kliničnem centru Ljubljana zaznamujejo 20. obletnico pridružitve mednarodni neprofitni organizaciji Eurotransplant. Vsako leto Slovenija z organizacijo izmenja od 50 do 60 organov, kar predstavlja 60 odstotkov vseh presaditev. V Sloveniji so presaditve nadpovprečno uspešne, so pojasnili na današnji novinarski konferenci katere se je udeležil tudi Marko Rozman.
Skupina tridesetih gorskih reševalcev in policistov gorske policijske enote je včeraj na območju Blegoša našla ponesrečenega planinca. Ponesrečeni je na zdravljenju v ljubljanskem kliničnem centru. Ko so ga po večurni iskalni akciji v torek zvečer in včeraj dopoldne našli nad vasjo Volaka, je bila ob njem tudi psička Šaka. Gorski reševalci pravijo, da ga je grela in v mrzli noči preprečila hujše posledice. Sprva iskalna, potem pa reševalna akcija, je bila zahtevna in fizično naporna, spreminjalo se je tudi vreme. Tako je v prve vtise po akciji v ogovoru z Aljano Jocif strnil gorski reševalec iz škofjeloške gorsko-reševalne službe Dušan Gartner.
V Sloveniji letno nastane 80 tisoč ton odpadnega blata, 70 tisoč ton smo ga doslej izvozili na Madžarsko. Rezultat je ta, da je približno polovica upravljalcev čistilnih naprav ostala brez prevzemnika odpadnega blata in so prisiljeni v njegovo skladiščenje. Spet drugod blato odvažajo, vendar obstoječi ponudniki zahtevajo tudi do trikrat višje cene. Bistveno je, da se zagotovi nemoteno delovanje čistilnih naprav, saj se v nasprotnem primeru lahko zgodi tisto, česar se vsi bojimo, namreč da bi fekalije zašle v vodotoke.
Na ministrstvu za infrastrukturo so predstavili predvidoma zadnjo verzijo nacionalnega energetsko-podnebnega načrta, ki opredeljuje ključne politike za spopad s podnebnimi spremembami v prihodnjih desetletjih. Dokument v kratkem stopa v javno razpravo, najverjetneje marca bo sprejet na vladi. Ker bi ga morali Evropski komisiji posredovati že lani, nanj pa so vezana evropska sredstva, bomo najverjetneje še pred sprejemom samega dokumenta v Bruselj posredovali njegove okvirne cilje. Slovenija bo do leta 2050 skušala doseči ogljično nevtralnost, ali drugače, izpusti toplogrednih plinov tedaj ne bodo smeli biti večji od njihovega vsrkavanja. To naj bi dosegli preko delnih ciljev za prihodnje desetletje, denimo 36-odstotnega znižanja izpustov toplogrednih plinov do leta 2030 glede na leto 2005, čez desetletje naj bi dosegli 27-odstoten delež obnovljivih virov energije. Cilji se bodo v prihodnjih letih sicer še dopolnjevali, kar bo nujno, če hočemo doseči zaveze pariškega podnebnega dogovora – za zdaj še nismo tam, niti nismo v okvirih evropskega zelenega dogovora, ki ga načrtuje Evropska komisija, pravi meteorolog Žiga Zaplotnik s Fakultete za matematiko in fiziko.
Slovenija po dohodkovni enakosti sodi v sam svetovni vrh. Ginijev količnik, ki to meri, znaša 0,234 (23,4 točke; pri čemer 0 pomeni popolno enakost, 100 točk pa popolno neenakost oziroma vse premoženje v rokah ene osebe). Izkaže se, da je za zmanjšanje neenakosti v Sloveniji najboljša gospodarska rast, največ pa k dohodkovni enakosti prispevata pokojninski sistem in sistem socialnih pomoči, meni Jože Damijan.
Po zadnjih podatkih je v Sloveniji pod pragom tveganja revščine živelo skoraj 270 tisoč ljudi. Revni pri nas s pomočjo, ki jo dobijo od države, ne morejo preživeti, zato jim morajo pogosto pomagati človekoljubne organizacije. Ljudje, ki se znajdejo v stiski, ne potrebujejo le materialne pomoči, ampak celostno podporo, ki pa je na centrih za socialno delo ne dobijo, saj se le-ti pogosto utapljajo v birokraciji. Več Lucija Dimnik Rikić
Neveljaven email naslov