Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
Foto: Pixabay
Požari so uničili več kot 10 milijonov hektarjev in zahtevali življenja več milijonov živalskih vrst. In ni jih še konec
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
»Podobe v požarih poginulih in ožganih koal so resnično globoko pretresli ljudi. Znanstveniki ocenjujejo, da smo v severnem delu države Novi južni Wales izgubili 30 odstotkov njihovega habitata. Na otoku Kenguru je habitat povsem uničen. Zavedamo so, da so požari koale nedvomno močno prizadeli, bo pa minilo še kar nekaj časa, preden bomo natančno vedeli, kaj te izgube pomenijo za njihovo število. Vsekakor bomo situacijo podrobno spremljali,” je zaskrbljenost izrazila avstralska komisarka za ogrožene vrste Sally Box.
Prizori ožganih živali so nedvomno pretresljivi. Z vidika ohranjanja vrst in biodiverzitete pa je potrebno upoštevati, da so požari so tu bili, odkar je stopilo življenje na kopno. Nekatere vrste jih celo nujno potrebujejo za razmnoževanje in takih je v Avstraliji kar precej. Zaradi svoje lege je Avstralija namreč zelo specifična. Sredina kontinenta je bolj ali manj puščavska, pas ob morju pa je izredno raznolik in podpira najrazličnejše vrste, tudi številne endemične in močno ogrožene.
“Problem je v tem, da smo naravni življenjski prostor številnih vrst z našimi posegi skrčili na zelo majhne otočke. To ne velja samo za Avstralijo. Če v takšnih pogojih pogori tisoč ali stotisoč hektarjev gozda, je to katastrofa,” izpostavlja prof. dr. Ivan Kos z Biotehniške fakultete.
Deževje, ki je v teh dneh za predah zajelo območje, zdaj sicer pomaga gasiti ogenj, obenem pa odnaša razgaljeno zemljo in pepel v reke in slišati je tudi že opozorila, da utegne pomorom na kopnem slediti še dušenje v rekah. Toda Kos opozarja, da kljub obsežni katastrofi, ki jo takšni ekstremni dogodki nedvomno predstavljajo za milijone živali in rastlin, sami po sebi ne bi ogrožali biodiverzitete. Ključni problem je v tem, da danes se odvijajo na ozadju preštevilnih človekovih posegov v prostor, ki so naravno odpornost biosfere že močno okrnili.
Obeti za prihodnost niso spodbudni. Podatki jasno kažejo, da dviganje temperatur morja in zraka spreminja vremenske vzorce po svetu. Avstralija prejme v povprečju že 40 odstotkov manj padavin kot pred zgolj 100 leti. Ekstremno vreme je že danes, ko se je globalna temperatura zraka dvignila (le) za stopinjo, pogostejše vsepovsod. Skupaj z obsežnimi človekovimi posegi v naravni prostor utegnejo biti posledice teh ekstremov za preštevilna živa bitja še mnogo usodnejše, kot bi bila sicer.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
Foto: Pixabay
Požari so uničili več kot 10 milijonov hektarjev in zahtevali življenja več milijonov živalskih vrst. In ni jih še konec
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
»Podobe v požarih poginulih in ožganih koal so resnično globoko pretresli ljudi. Znanstveniki ocenjujejo, da smo v severnem delu države Novi južni Wales izgubili 30 odstotkov njihovega habitata. Na otoku Kenguru je habitat povsem uničen. Zavedamo so, da so požari koale nedvomno močno prizadeli, bo pa minilo še kar nekaj časa, preden bomo natančno vedeli, kaj te izgube pomenijo za njihovo število. Vsekakor bomo situacijo podrobno spremljali,” je zaskrbljenost izrazila avstralska komisarka za ogrožene vrste Sally Box.
Prizori ožganih živali so nedvomno pretresljivi. Z vidika ohranjanja vrst in biodiverzitete pa je potrebno upoštevati, da so požari so tu bili, odkar je stopilo življenje na kopno. Nekatere vrste jih celo nujno potrebujejo za razmnoževanje in takih je v Avstraliji kar precej. Zaradi svoje lege je Avstralija namreč zelo specifična. Sredina kontinenta je bolj ali manj puščavska, pas ob morju pa je izredno raznolik in podpira najrazličnejše vrste, tudi številne endemične in močno ogrožene.
“Problem je v tem, da smo naravni življenjski prostor številnih vrst z našimi posegi skrčili na zelo majhne otočke. To ne velja samo za Avstralijo. Če v takšnih pogojih pogori tisoč ali stotisoč hektarjev gozda, je to katastrofa,” izpostavlja prof. dr. Ivan Kos z Biotehniške fakultete.
Deževje, ki je v teh dneh za predah zajelo območje, zdaj sicer pomaga gasiti ogenj, obenem pa odnaša razgaljeno zemljo in pepel v reke in slišati je tudi že opozorila, da utegne pomorom na kopnem slediti še dušenje v rekah. Toda Kos opozarja, da kljub obsežni katastrofi, ki jo takšni ekstremni dogodki nedvomno predstavljajo za milijone živali in rastlin, sami po sebi ne bi ogrožali biodiverzitete. Ključni problem je v tem, da danes se odvijajo na ozadju preštevilnih človekovih posegov v prostor, ki so naravno odpornost biosfere že močno okrnili.
Obeti za prihodnost niso spodbudni. Podatki jasno kažejo, da dviganje temperatur morja in zraka spreminja vremenske vzorce po svetu. Avstralija prejme v povprečju že 40 odstotkov manj padavin kot pred zgolj 100 leti. Ekstremno vreme je že danes, ko se je globalna temperatura zraka dvignila (le) za stopinjo, pogostejše vsepovsod. Skupaj z obsežnimi človekovimi posegi v naravni prostor utegnejo biti posledice teh ekstremov za preštevilna živa bitja še mnogo usodnejše, kot bi bila sicer.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Jutri bo svetovni dan hepatitisa. V Sloveniji ga bomo zaznamovali že 17-to leto zapored. V Ljubljani danes in jutri poteka akcija testiranja na virus hepatitisa C. Testiranje je brezplačno in anonimno, nanj se ni treba naročati, niti ni treba s seboj prinesti kartice zdravstvenega zavarovanja, poteka pa na infekcijski kliniki v prostorih na Poljanskem nasipu. O nevarnostih hepatitisa na stojnici na Prešernovem trgu ozaveščajo tudi študentje medicine.
V senci Pohorja poteka športni spektakel – Olimpijski festival evropske mladine, ki je oživil Maribor. OFEM je v mesto privabil več kot dva tisoč talentiranih športnikov iz 48-ih držav, ki v tem tednu tekmujejo v 11-ih disciplinah. Tekmovanja so odprta za javnost in obiskovalce vabijo na več kot deset prizorišč. Zaprta pa ostajajo vrata Športne vasi, kar odpira vrsto vprašanj. Kaj se dogaja v ozadju tega sveta? Srce enega najbolj pričakovanih športnih dogodkov leta je obiskala Sara Zmrzlak.
Ekstremni vremenski dogodki, ki smo jim pri nas in tudi v naši soseščini, priča že vse od začetka prejšnjega tedna, so povzročili ogromno škodo na objektih, avtomobilih in seveda v kmetijstvu. Ponekod je toča uničila ves pridelek. Kako ravnati na njivah, v sadovnjakih in vinogradih, da bi škodo na poljščinah in pridelkih ublažili? O tem smo se pogovarjali z magistro Urško Cvelbar s Kmetijsko gozdarskega zavoda Novo mesto.
Lilamors je nov projet pevke Ane Čop, pianista Thila Seeversa ter producenta Jake Arha. Njihov prvenec nosi naslov When I'm Dead, My Dearest. Odličen album prepleta jazz z eksperimentalno elektroakustično glasbo ter tradicionalno poezijo z izvirnimi besedili in govorjeno besedo. Album nosi zelo močno sporočilo in zagotovo ni namenjen površinskemu poslušanju, saj poslušalec šele z večkratnim in poglobljenim spremljanjem lahko dojame vso globino in težo skladb. O albumu se je glasbena urednica Alja Kramar pogovarjala s pevko Ana Čop.
Neveljaven email naslov