Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z Andrejem Šterom, vodjo konzularne službe ministrstva za zunanje zadeve
Andrej Šter, vodja konzularne službe ministrstva za zunanje zadeve je z Matejo železnikar sza naš program spregovoril o tem, kakšne so razmere na slovenskih mejah, kako jih rešujejo in tudi, kakšne možnosti za vrnitev domov imajo Slovenci, ki so trenutno v ZDA.
“Na slovenskih mejah prihaja do zastojev in čakalnih vrst, ki jih povzročajo zlasti odločitve naših sosednjih držav”, razmere opisuje Šter. “V regiji skupamo obuditi duh medsebojnega sodelovanja. Ocenjujemo, da zapore meja ne spodbujajo k boljšemu stanju kot tudi ne k boljšemu zdravju.”
Hrvaška otežuje tranzit tovornih vozil in oseb, ki prihajajo iz Italije, pojanjuje Šter:
“Za vstop na Hrvaško in tranzit hrvaškega ozemlja potrebujejo dokumentacijo in zdravstveno spričevalo. Zato nastaja daljši zastoj.”
Kot dodaja Šter so se s hrvaškim veleposlanikom včeraj pogovarjali o rešitvi 15 km zastoja na Obrežju:
“Če tu nastane žep ali zapora, bomo kmalu imeli komajda ali sploh neobvladljive razmere ne le v transportnem, ampak tudi v zdravstvenem in socialnem pogledu.”
Dokaj ostre omejitve na meji s Slovenijo je sprejela tudi Madžarska, saj tranzitnega prometa in oseb, ki prihaja iz Italije sploh ne omogoča:
“Z njimi to skušamo rešiti na način, da bi razreševali problem oseb, ki prihajajo iz Italije in so bodisi Madžarski, Romunski, Bolgarski, Ukrajinski državljani in njihov transport. Zaenkrat nimamo rešitve, a smo na dobri poti.”
ZDA so uvedle popolno prepoved prihoda letalskega prevoza iz Schengenskega območja, niso pa prepovedale poletov iz ZDA proti Evropi:
“Zato je naš nasvet, da si Slovenci, ki so trenutno v ZDA, organizirajo kar najhitrejši odhod iz ZDA in prihod domov. Zaenkrat je to še popolnoma možno, saj omogačajo prevoz svojih državljanov iz Evrope proti ZDA. In dokler bodo šla polna letala proti ZDA, bodo šla tudi nazaj. Ko se bo ta promet izpraznil v eno smer, bodo letalske družbe ukinjale polete. Zato svetujemo, da to možnost odhoda iz ZDA izkoristijo čim hitreje.”
Andrej Šter še dodaja, da svetujejo skrajno zadržanost potovanj kamorkoli in trezen razmislek o tem, ali razlogi za potovanje zares presegajo tveganje, ki v takšnih razmerah obstaja.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pogovor z Andrejem Šterom, vodjo konzularne službe ministrstva za zunanje zadeve
Andrej Šter, vodja konzularne službe ministrstva za zunanje zadeve je z Matejo železnikar sza naš program spregovoril o tem, kakšne so razmere na slovenskih mejah, kako jih rešujejo in tudi, kakšne možnosti za vrnitev domov imajo Slovenci, ki so trenutno v ZDA.
“Na slovenskih mejah prihaja do zastojev in čakalnih vrst, ki jih povzročajo zlasti odločitve naših sosednjih držav”, razmere opisuje Šter. “V regiji skupamo obuditi duh medsebojnega sodelovanja. Ocenjujemo, da zapore meja ne spodbujajo k boljšemu stanju kot tudi ne k boljšemu zdravju.”
Hrvaška otežuje tranzit tovornih vozil in oseb, ki prihajajo iz Italije, pojanjuje Šter:
“Za vstop na Hrvaško in tranzit hrvaškega ozemlja potrebujejo dokumentacijo in zdravstveno spričevalo. Zato nastaja daljši zastoj.”
Kot dodaja Šter so se s hrvaškim veleposlanikom včeraj pogovarjali o rešitvi 15 km zastoja na Obrežju:
“Če tu nastane žep ali zapora, bomo kmalu imeli komajda ali sploh neobvladljive razmere ne le v transportnem, ampak tudi v zdravstvenem in socialnem pogledu.”
Dokaj ostre omejitve na meji s Slovenijo je sprejela tudi Madžarska, saj tranzitnega prometa in oseb, ki prihaja iz Italije sploh ne omogoča:
“Z njimi to skušamo rešiti na način, da bi razreševali problem oseb, ki prihajajo iz Italije in so bodisi Madžarski, Romunski, Bolgarski, Ukrajinski državljani in njihov transport. Zaenkrat nimamo rešitve, a smo na dobri poti.”
ZDA so uvedle popolno prepoved prihoda letalskega prevoza iz Schengenskega območja, niso pa prepovedale poletov iz ZDA proti Evropi:
“Zato je naš nasvet, da si Slovenci, ki so trenutno v ZDA, organizirajo kar najhitrejši odhod iz ZDA in prihod domov. Zaenkrat je to še popolnoma možno, saj omogačajo prevoz svojih državljanov iz Evrope proti ZDA. In dokler bodo šla polna letala proti ZDA, bodo šla tudi nazaj. Ko se bo ta promet izpraznil v eno smer, bodo letalske družbe ukinjale polete. Zato svetujemo, da to možnost odhoda iz ZDA izkoristijo čim hitreje.”
Andrej Šter še dodaja, da svetujejo skrajno zadržanost potovanj kamorkoli in trezen razmislek o tem, ali razlogi za potovanje zares presegajo tveganje, ki v takšnih razmerah obstaja.
Obdarovanje, obisk cerkva, božično kosilo, druženje v krogu družine spremljajo današnji praznični dan. Kako pa so nekoč obeleževali konec leta oz. čas, ko se noč začne krajšati, dan pa postaja daljši? Po odgovore smo odšli v Slovenski etnografski muzej, kjer nam je etnologinja in kulturna antropologinja Katarina Nahtigal povedala veliko o prekrščanskih koreninah božiča in o običajih ter navadah, ki so nekoč spremljali ta in druge decembrske praznike.
Te dni pospešeno mesi testo in z različnimi nadevi povija potice, ki jih številne gospodinje same ne upajo speči, marsikdo ne zmore več, mlade družine pa za potico enostavno nimajo časa. Zato Simona Kejžar, nosilka dopolnilne dejavnosti na kmetiji, z veseljem peče tudi po naročilu. V orehovo potico doda tudi trdinkino moko, značilno za Bohinj. V njeni kuhinji, ki je prava delavnica, ura ne meri časa. Čas narekujejo potice, piškoti in druge predpraznične sladke dobrote.
Države članice evropske unije se na različne načine spopadajo z energetsko krizo. Državni zbor je prejšnji teden sprejel zakon o pomoči gospodarstvu za omilitev posledic energetske krize v prihodnjem letu. Ocenjena finančna vrednost sprejetih ukrepov znaša 1,2 milijarde evrov. Od tega naj bi 850 milijonov namenili za subvencioniranje visokih cen elektrike in plina, 100 milijonov za sofinanciranje skrajšanega delavnega časa in čakanja na delo, 250 milijonov pa za izboljšanje likvidnosti prizadetih podjetij. Danes je vlada omejila cene elektrike tudi za javne zavode, občine in agencije. Kako pa se z energetsko krizo spopadajo v sosednji Avstriji, ki nam je lahko pogosto zgled za hiter in učinkovit odziv na krizne razmere? Podjetnik Benjamin Wakounig, predsednik Slovenske gospodarske zveze iz Celovca, pojasnjuje, da avstrijska vlada kakšnih konkretnih ukrepov še ni sprejela.
Društvo V tujini izobraženih Slovencev - VTIS - je skupaj z ministrstvom za izobraževanje v Ljubljani pripravilo Simpozij slovenskih raziskovalcev v tujini. Cilj simpozija je vzpostavljanje in utrjevanje vezi med slovenskimi raziskovalci v tujini in profesorji, raziskovalci ter študenti v Sloveniji, in sicer na različnih področjih. Med sodelujočimi je tudi socialna antropologinja, doktorica PINA SADAR, ki že več kot desetletje živi v Veliki Britaniji, zadnja leta v Londonu, kjer trenutno deluje v okviru ene od vladnih agencij, ki se ukvarja z vključevanjem državljanov v politične procese in razvoj politik.
Zahtevnejši turisti vedno bolj iščejo drugačna doživetja, navadno nekaj, kar ni na prvo žogo, že stokrat videno in del ponudbe masovnega turizma. Kot poudarjajo na Slovenski turistični organizaciji, slovenski turizem zasleduje vizijo zelene butičnosti z nižjim odtisom in večjo vrednostjo za vse. Prav tej viziji sledijo tudi paketi 5-zvezdničnih doživetji, zbrani pod značko Edinstvena doživetja Slovenije. Trenutno jih značko nosi 26, namenjeni so domačim in tujim gostom, med njimi lahko na primer izberete večerjo v rudniku, čakanje na medveda v Kočevskem gozdu, opazovanje Krna in doline Nadiže z viseče ploščadi, vožnjo s kajakom po podzemlju Pece in druge.
Več kot četrtina Američanov, starih med 18 in 29 let svoje dnevne novice prejema prek družbenega omrežja Tiktok, kažejo izsledki raziskave Pew Research Centra. Čeprav manj alarmantna, pa se podobna slika vseeno izrisuje tudi pri nas. Mladi namreč vse pogosteje aktualne informacije prejemajo prek družbenih omrežij, in ne več prek tradicionalnih medijev, kot je to veljajo včasih. S tem seveda lahko naletijo na pasti lažnih in zavajajočih informacij.
Sinoči so v Cankarjevem domu na slavnostno podelili Zoisove in Puhove nagrade in priznanja, najvišje državne nagrade za vrhunske dosežke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti, ki nazorno pričajo o raznovrstnosti in dometu slovenske znanosti. Foto: Anže Malovrh/STA
Vse več ljudi se zaradi visokih cen hrane in položnic za ogrevanje ter drugih stroškov obrača na človekoljubne organizacije. Stiske so vse globlje. Revni in socialno izključeni pa svojo stisko še bolj občutijo prav v mesecu decembru, ki je mesec obdarovanj in srečevanj. Z materialnimi dobrotami in toplo besedo jim decembrske dni vsaj nekoliko skušajo polepšati v dobrodelnih organizacijah
Ingrid Celestina ima skupaj s Suzano Todorovič zasluge za izdajo knjige o Šavrinkah, za katero sta prejeli naziv Osebnost Primorske meseca januarja za leto 2018. Aktivna je v knjigotrško-založniškem svetu. Že nekaj let je predsednica Društva slovenskih knjigotržcev, sodeluje v komisiji za podeljevanje Evropske nagrade za literaturo. Gost v terenskem studiu v Svetem Antonu pri Kopru je bil tudi oljkar Darko Jakomin z oljkarske kmetije Karlonga v bližnjem Potoku.
Sveti Anton je skupno ime za številne zaselke na širokem hrbtu v severnem delu Šavrinskega gričevja, ki se spušča v dolino reke Rižane. Po podatkih Statističnega urada RS je leta 2020 tu živelo 2048 ljudi. Sveti Anton ima bogato ilustrirano knjigo o svoji zgodovini z naslovom Sv. Anton – Stoletja na cvetoči in prijetni vzpetini. Obsežno in s številnimi barvnimi fotografijami opremljeno knjigo o Svetem Antonu je napisala Natali Gak. Na obisk v naš terenski studio v Svetem Antonu je prišla tudi gospa Alferija Bržan, slavistka, upokojena učiteljica slovenščine, ki piše pesmi v antonskem govoru.
Kaj se dogaja z javnimi sistemi v Sloveniji? Najbolj na udaru v tem trenutku je zdravstveni sistem, kjer so stvari že ušle izpod nadzora. Tudi v domovih za ostarele se pogoji zaostrujejo, saj zaradi pomanjkanja kadra, ti zapirajo vrata. Enako se dogaja v šolstvu, kjer je velik manko na področju tehničnega kadra. O pokojninskem sistemu se še ne govori … ampak, tudi tu bi bile na mestu sistemske spremembe.
Rok Ravnikar iz ZD Kamnik se odziva na očitke, da zdravniki delajo premalo, da gre za sivo stavko. Prav je, da se v te krizne razmere vključuje civilna družba, saj zahteva isto, na kar zdravniki opozarjajo že deset let! Če želimo zadržati zdravnike v javnem zdravstvu, je treba nujno izboljšati pogoje dela, izboljšati vodenje javnih zavodov, zmanjšati administrativne obremenitve ter omogočiti fleksibilni delovnik in nagrajevanje. Na slabe razmere v zdravstvu pa opozarja tudi civilna iniciativa Glas ljudstva, ki z današnjim dnem začenja kampanjo Ustavimo rušenje javnega zdravstva.
Danes so v Strasbourgu podelili nagrado Saharov za svobodo misli in je najpomembnejše priznanje, ki ga Evropska unija podeljuje za delo na področju človekovih pravic. Prejemnik letošnje nagrade je ukrajinsko ljudstvo. Slovesnost je v evropskem parlamentu spremljal Rok Valenčič.
V zbirki 'Kajuh 100', ki jo izdaja knjižnica Velenje, je ob stoti obletnici rojstva Karla Destovnika Kajuha izšla tudi knjiga Kajuh - Dopisovanja. V njej so zbrana vsa pisma, dopisnice, razglednice in sporočila, ki jih je pisal Kajuh in tudi drugi njemu. O zbirki smo se pogovarjali z umetnostnim zgodovinarjem in znanstvenikom dr. Miklavžem Komeljem.
Danes se spominjamo stote obletnice rojstva Karla Destovnika Kajuha. Kako literarna zgodovina razume in obravnava pesnika Kajuha, smo se pogovarjali z literarno zgodovinarko Ireno Novak Popov.
"Morda bo trajalo eno leto, morda pet let. Ampak najpomembnejše je to, da ljudje vzklikajo, da se ne bodo vrnili nazaj. Nikakor ne bodo odnehali, nikakor ne bodo sprejeli majhnih sprememb, saj hočejo popolno spremembo sistema, vlada je izgubila svojo legitimnost. To je zelo pomembno tudi za mednarodno skupnost, razumeti mora, da reforme v diktaturi niso mogoče. Diktatorja ne moreš reformirati," pravi Negin Shiraghaei, nekdanja novinarka, aktivistka in podjetnica, ki zase pravi, da je že od nekdaj zagovornica pravic žensk. V Beogradu se je na forumu Brave New Media z njo pogovarjala Urška Henigman.
Po nekaterih podatkih več kot 70 odstotkov zdravstvenih delavcev zaznava nasilje v zdravstvu. Povzročitelji nasilja so različni, prav tako tudi žrtve, največja skupina žrtev pa so osebe z duševnimi oviranostmi. Nasilje v zdravstvu se sicer v zadnjih letih povečuje, to pa je predvsem posledica slabih pogojev za delo in podplačanosti.
Kaj ponuja mlajšim in starejšim generacijam Rogatec, kakšen je utrip tega trga ob Sotli in kje vidijo njegove prednosti in izzive za v prihodnje, so se razgovorili tisti, ki kraj najbolje poznajo, namreč domačini: ravnateljica osnovne šole in vrtca Rogatec Alenka Virant, Majda Kramberger, Blaž Kramberger in Franc Kregar.
Dvorec Strmol, srednjeveški trg ter izleti na Donačko goro ali k izviru Sotle so vse zanimive izletne možnosti, ki jih ponuja Rogatec, v katerem se danes mudi ekipa Prvega. Zakaj se tja res splača podati, lahko izveste v pogovoru z Gordano Bilušič z Zavoda za kulturo, turizem in razvoj Rogatec.
Slovenska filantropija je lani združila dvajset tisoč ljudi
Neveljaven email naslov