Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
»Zdaj se splača stisniti zobe,« pravi infektolog Andrej Trampuž, ki v največji evropski bolnišnici – berlinski Charite [Šarité] – vodi oddelek za okužbe. Opozarja, naj ne popuščamo in naj se v prihajajočih dnevih in tednih tednih držimo sprejetih ukrepov. Kakšna je napoved dr. Trampuža glede poteka in trajanja epidemije? Kako dolgo bo novi koronavirus vztrajal med nami? In kako bodo nanj vplivale višje temperature, ki se nam obetajo?
Foto: geralt/ pixabay
Širjenje virusa lahko zaustavita le dosledno upoštevanje vseh ukrepov in zadostno število prekuženih ljudi, pravi infektolog Andrej Trampuž
Strogi ukrepi, ki jih je vlada sprejela z namenom upočasnitve in zajezitve epidemije novega koronavirusa, so nujno potrebni, ponovno poudarja infektolog Andrej Trampuž, ki v največji evropski bolnišnici – berlinski Charite – vodi oddelek za okužbe. “Računati moramo, da se bo epidemija v naslednjih 2-4 tednih razširila in da bomo med okuženimi imeli nekaj primerov bolnikov s težjim potekom bolezni in ki jih bo potrebno oskrbeti v bolnišnici. Takšen je tudi običajen potek epidemije oz. pandemije, saj je virus prizadel vsako državo.”
Prizori praznih ulic, zaprte gostilne in ustavljen javni potniški promet nam kažejo, da bomo v naslednjih tednih imeli drugačno življenje, kot smo ga vajeni. To pomeni – tako Trampuž – “da se moramo dosledno držati teh ukrepov, da ne obiskujemo starejših ljudi, da odpovemo vsa družinska srečanja in na vsak način zmanjšamo stike z drugimi ljudmi, kolikor se le da”. Z upoštevanjem ukrepov prispevamo k upočasnjenem poteku širjenja koronavirusa, s tem bomo pa tudi lažje oskrbeli vse bolnike.
Bo sonce prineslo vsaj kakšen žarek upanja, da se bo širjenje koronavirusa ustavilo? “Ne, sonce ne bo ustavilo koronavirusa, ker za razliko od virusov gripe nimamo prav nobene imunosti. Ta se lahko širi tudi, če je podnebje toplejše. Kar bo ustavilo širjenje virusa, je število prekuženih ljudi. Ko pridemo do 30-40 odstotkov prebivalcev, ki bodo okuženi, bo ta epidemija začela zamirati, se bo izčrpala – ob upoštevanju preventivnih ukrepov. Tako je bilo na Kitajskem: po nekem vrhu gre vsaka epidemijo potem tudi navzdol,” pojasni infektolog Trampuž.
Nekateri tudi računajo, da bodo višje temperature prispevale k upočasnitvi virusa. Glede na to, da se širi tudi v Avstraliji, kjer je zdaj poletje, je to malo verjetno. Trampuš pravi: “Povsod, kjer je večja gostota ljudi in kjer so neimuni ljudje – in za ta virus smo vsi neimuni – tam se širi. Čim pa ljudje prebolijo koronavirus, potem imajo to imunost in se vsaj v naslednjih nekaj mesecih, verjetno celo letih, ne bodo mogli ponovno okužiti. Se pravi, ti prekuženi ljudje ščitijo pred širjenjem epidemije.”
Prisluhnite pogovoru z Andrejem Trampužem, kjer še pove, kako dolgo bo novi koronavirus vztrajal med nami ter zakaj je optimist glede cepiva oz. zdravila za okužbo COVID-19.
Koristne povezave:
Ravnajmo preventivno in samozaščitno
Infektolog: Novi koronavirus je zelo nalezljiv
Koronavirus (SARS-CoV-2) – ključne informacije (NIJZ)
Kako obvladovati stres, zmanjšati občutke strahu, panike in zaskrbljenosti (NIJZ)
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
»Zdaj se splača stisniti zobe,« pravi infektolog Andrej Trampuž, ki v največji evropski bolnišnici – berlinski Charite [Šarité] – vodi oddelek za okužbe. Opozarja, naj ne popuščamo in naj se v prihajajočih dnevih in tednih tednih držimo sprejetih ukrepov. Kakšna je napoved dr. Trampuža glede poteka in trajanja epidemije? Kako dolgo bo novi koronavirus vztrajal med nami? In kako bodo nanj vplivale višje temperature, ki se nam obetajo?
Foto: geralt/ pixabay
Širjenje virusa lahko zaustavita le dosledno upoštevanje vseh ukrepov in zadostno število prekuženih ljudi, pravi infektolog Andrej Trampuž
Strogi ukrepi, ki jih je vlada sprejela z namenom upočasnitve in zajezitve epidemije novega koronavirusa, so nujno potrebni, ponovno poudarja infektolog Andrej Trampuž, ki v največji evropski bolnišnici – berlinski Charite – vodi oddelek za okužbe. “Računati moramo, da se bo epidemija v naslednjih 2-4 tednih razširila in da bomo med okuženimi imeli nekaj primerov bolnikov s težjim potekom bolezni in ki jih bo potrebno oskrbeti v bolnišnici. Takšen je tudi običajen potek epidemije oz. pandemije, saj je virus prizadel vsako državo.”
Prizori praznih ulic, zaprte gostilne in ustavljen javni potniški promet nam kažejo, da bomo v naslednjih tednih imeli drugačno življenje, kot smo ga vajeni. To pomeni – tako Trampuž – “da se moramo dosledno držati teh ukrepov, da ne obiskujemo starejših ljudi, da odpovemo vsa družinska srečanja in na vsak način zmanjšamo stike z drugimi ljudmi, kolikor se le da”. Z upoštevanjem ukrepov prispevamo k upočasnjenem poteku širjenja koronavirusa, s tem bomo pa tudi lažje oskrbeli vse bolnike.
Bo sonce prineslo vsaj kakšen žarek upanja, da se bo širjenje koronavirusa ustavilo? “Ne, sonce ne bo ustavilo koronavirusa, ker za razliko od virusov gripe nimamo prav nobene imunosti. Ta se lahko širi tudi, če je podnebje toplejše. Kar bo ustavilo širjenje virusa, je število prekuženih ljudi. Ko pridemo do 30-40 odstotkov prebivalcev, ki bodo okuženi, bo ta epidemija začela zamirati, se bo izčrpala – ob upoštevanju preventivnih ukrepov. Tako je bilo na Kitajskem: po nekem vrhu gre vsaka epidemijo potem tudi navzdol,” pojasni infektolog Trampuž.
Nekateri tudi računajo, da bodo višje temperature prispevale k upočasnitvi virusa. Glede na to, da se širi tudi v Avstraliji, kjer je zdaj poletje, je to malo verjetno. Trampuš pravi: “Povsod, kjer je večja gostota ljudi in kjer so neimuni ljudje – in za ta virus smo vsi neimuni – tam se širi. Čim pa ljudje prebolijo koronavirus, potem imajo to imunost in se vsaj v naslednjih nekaj mesecih, verjetno celo letih, ne bodo mogli ponovno okužiti. Se pravi, ti prekuženi ljudje ščitijo pred širjenjem epidemije.”
Prisluhnite pogovoru z Andrejem Trampužem, kjer še pove, kako dolgo bo novi koronavirus vztrajal med nami ter zakaj je optimist glede cepiva oz. zdravila za okužbo COVID-19.
Koristne povezave:
Ravnajmo preventivno in samozaščitno
Infektolog: Novi koronavirus je zelo nalezljiv
Koronavirus (SARS-CoV-2) – ključne informacije (NIJZ)
Kako obvladovati stres, zmanjšati občutke strahu, panike in zaskrbljenosti (NIJZ)
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Kakšen je pomen in kakšen namen mestnih središč? Kaj bi moralo biti v njih, kakšna ponudba - za turiste ali za domačine? Kaj ne bi smelo manjkati – trgovine, restavracije, kulturne ustanove, tržnica, nočni lokali …? So mestna jedra namenjena prebivalcem ali turistom, kako ustaviti odseljevanje prebivalcev in oddajanje nepremičnin zgolj v turistične namene? Bi moral biti strogi center mesta povsod peš cona, bi ga morali urediti, kako se s tem spoprijemajo mestne oblasti, kakšne načrte imajo? Kako se s temi vprašanji soočajo v Ljubljani, Mariboru, Zagrebu, Rimu in Bruslju?
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Danes je Šmentov dan, kakor so dan, ko se obeležuje 25. obletnico društva Šent, poimenovali v združenju za duševno zdravje. Namen društva je varovanje človekovih pravic in dostojanstva oseb s težavami v duševnem zdravju, doseči višjo stopnjo njihove vključitve v družbo in povečati njihovo zaposljivost. Zelenico Plavalnega kluba Ilirija v Ljubljani, kjer ravnokar praznovanje je obiskal Marko Rozman.
Po treh letih od sprejetja uredbe o enotnem trgu telekomunikacij prvi zero rating paket pri nas. Urška Henigman se je o internetni nevtralnosti pogovarjala z direktorjem Inštituta Digitas Dušanom Cafom.
Danes so na Zvezi društev gluhih in naglušnih Slovenije pripravili »Dan odprtih vrat hiše znakovnega jezika«. Obiskovalcem so bile na voljo številne dejavnosti - od igralnice znakovnega jezika za najmlajše do ogleda spletne televizije, vrata je odprl svetovalni center, v katerem je bilo možno preizkusiti tehnične pripomočke za gluhe in naglušne osebe, osebe s polževim vsadkom in gluhoslepe, pripravili so različna predavanja, predstavili pa so tudi projekt »Priročna videoslovnica slovenskega znakovnega jezika«. Ker država še vedno ni prepoznala, da imajo tudi gluhi svoj znakovni jezik, bo Zveza društev gluhih in naglušnih Slovenije 14. novembra 2018 - na dan slovenskega znakovnega jezika vložila predlog za spremembo ustave. Prispevek Petre Medved.
September je mesec demence, ki je med največjimi zdravstvenimi, socialnimi in finančnimi izzivi sodobne družbe. V svetu vsake tri sekunde zboli en človek. V Sloveniji je po podatkih, ki so na voljo, 33 tisoč ljudi z demenco, v Evropi deset milijonov, na svetu 47 milijonov. Še bolj skrb vzbujajoče so strokovne ocene, da je od teh diagnosticiran le vsak četrti bolnik. Prav zato je zgodnje prepoznavanje izjemno pomembno.
Južnokorejski predsednik Mun Dže In in severnokorejski vodja Kim Džong Un sta se zavezala k jedrski razorožitvi Korejskega polotoka, železniški povezavi in združitvi v vojni ločenih družin. Ali bo Korejski polotok res postal dežela miru? O tem smo se pogovarjali z našim dopisnikom Urošem Lipuščkom.
Danes 100. rojstni dan obeležuje Narodna galerija v Ljubljani. Za kulturno ustanovo je stoletnica mejnik, vreden posebne pozornosti. V svojem neprekinjenem delovanju je preživela več političnih režimov in srečno prestala tudi vojne razmere. Z direktorico Narodne galerije doktorico Barbaro Jaki se je pogovarjal Marko Rozman.
Slovenska košarkarska reprezentanca, ki je lani poskrbela za prvovrstno presenečenje in se z virtuozno igro povzpela na vrh košarkarskega prestola Evrope, je sinoči pokopala vse upe na uvrstitev na svetovno prvenstvo. O tem, kako je lahko prišlo do tako globokega padca in kam v resnici sodi slovenska reprezentanca ter kakšna je njena prihodnost na evropskem in svetovnem košarkarskem parketu, smo se pogovarjali s športnim komentatorjem Francijem Pavšerjem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Včeraj se je končal že 51. Mednarodni obrtni sejem v Celju, v okviru katerega so potekale številne delavnice in posveti, med drugim tudi o turizmu. Konkretneje, tematika se je posvečala vprašanju kakovosti 5-zvezdičnih doživetij v Sloveniji. Razprave se je udeležila tudi Tina Lamovšek.
Moč potnega lista merimo po svobodi potovanja, ki jo omogoča. Seznam najvplivnejših potnih listov že 12 let objavlja in posodablja podjetje Henley & Partners. Nanj uvršča potne liste iz 199 držav, najvišje pa je tisti potni list, s katerim lahko brez vizuma potujete v največ držav. Na vrhu seznama najmočnejših na svetu sta trenutno dve azijski državi. Kdor ima v rokah japonski ali singapurski potni list, lahko brez vizuma potuje v 189 izmed 218 držav na svetu. S slovenskim potnim listom brez vizuma pridemo v 9 držav manj.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V Evropi bomo prenehali premikati uro dvakrat na leto. Bo to imalo kakšen vpliv na naše zdravje? Pogovor s strokovnjakinjo prof. dr. Damjano Rozman z Medicinske fakultete Univerze v Ljubljani.
Danes na Zvezi društev gluhih in naglušnih Slovenije poteka posvet Dostopnejše tehnologije in okolja za gluhe, naglušne, gluhoslepe in osebe s polževim vsadkom. Posvet je organiziran v okviru mednarodnega tedna gluhih, ki bo zadnji teden v septembru, različne aktivnosti pa potekajo že zdaj z namenom boljšega vključevanje gluhih v družbo. Petra Medved se je pred posvetom pogovarjala s tremi gosti o tem, kakšna je dostopnosti do informacij v Sloveniji za osebe z okvaro sluha.
V Zvezi društev gluhih in naglušnih Slovenije in v Mestnem društvu gluhih Ljubljana bodo ta mesec pripravili vrsto dejavnosti in različnih dogodkov z namenom boljšega vključevanja gluhih v družbo. Mednarodni dan gluhih, ki je konec meseca, bodo tako pri nas zaznamovali že v soboto s slavnostno akademijo, aktivnosti pa bodo trajale vse do 14. novembra – dneva slovenskega znakovnega jezika, ko bo Zveza društev gluhih in naglušnih Slovenije vložila predlog za spremembo ustave, saj država še vedno ni prepoznala, da imajo tudi gluhi svoj jezik: znakovni jezik. Prispevek Petre Medved.
V današnjem času smo priča nenehnim novostim v svetu tehnologije katerega del so tudi starejši ljudje. Z nenehnimi spremembami se počutijo izgubljeni, zmedeni, izključeni. Znanja, potrebna za uporabo novih tehnologij, so porazdeljena neenakomerno. O tem je tekla tudi razprava na današnjem posvetu Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, ki uvaja elektronske storitve za starejše od 55 let. Spremljal jo je Marko Rozman.
V evropskem parlamentu že dolgo opozarjajo na kršitve temeljnih pravc na Madžarskem. Današnja razprava še vedno poteka, poroča naša dopisnica Erika Štular. Na zasedanje je prišel madžarski premier Viktor Orban, ki pa je že sam dejal, da pričakuje potrditev razvpitega poročila poslanke Zelenih Judith Sargentini, v katerem dokazujejo tveganje sistematičnih kršitev temeljnih evropskih vrednost demokracije, vladavine prava in človekovih pravic - od neodvisnosti, svodobe izražanja, akademske svobode do pravic beguncev in manjšin.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov