Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zaposleni v Covid ambulati celjskega urgentnega centra in Zdravstvenega doma Laško bodo danes dobili drugačno malico kot so je vajeni. Hrano zanje že kuha chef Marko Pavčnik, sicer poznan po visoki kulinariki na gradu v Laškem. Gre za poseben izziv, pred katerega so ga postavili njegovi kuharski kolegi, ki so ga preko Facebooka nominirali, da postane prostovoljec in poskrbi za tiste, ki so v času epidemije na delu še posebej izpostavljeni. Pavčnik pa je naši novinarki Metki Pirc povedal, da se je z veseljem odzval, saj gre za dober namen.
Slovenski kuharji kuhajo dobrote za zaposlene v Covid ambulantah in drugih izpostavljenih mestih
Francosko pito kiš iz domačega krhkega testa in veliko zelenjave, ker je danes post, so danes postregli zaposlenim v Covid ambulanti celjskega Urgentnega centra in v Zdravstvenem domu Laško. Sledila je še sladica, creme caramel s svežimi jagodami. Vse to jim je pripravil chef Marko Pavčnik, sicer znan po svojih kuharskih umetninah na laškem gradu. Delal je z veseljem, pravi, saj je eden tistih, ki je v času epidemije čez noč ostal brez dela. Kuharskih zamisli mu tudi ne zmanjka, pri kuhanju na velikonočni petek pa je opravil še dobro delo.
S tem se je namreč odzval na izziv, ki so mu ga kuharski kolegi postavili z nominacijo preko Facebooka. »Ideja se mi je takoj zdela dobra, saj smo se mi čez noč soočili s pomanjkanjem dela, drugi na drugi strani pa s preobilico in tako jim lahko mi vsaj malo polepšamo kakšen dan,« je povedal Pavčnik. Eden od pogojev akcije je, da poskuša kuhati s sestavinami, ki jih že ima v domači kuhinji in da se ne izpostavlja z nakupovanjem v trgovini.
»Sestavine imamo, domišljija pa nam mora še vedno delati, saj smo profesionalni kuharji,« je med drugim izpostavil pobudnik tega kuharskega izziva, Iztok Gumzej.
»Tudi sam sem v epidemiji več časa preživel na Facebooku, kjer sem videl, da profesionalni kuharji delijo svoje recepte. Sam pa sem želel stvari še malo popestriti, predvsem pa jih prenesti v pravo življenje. Najprej sem skuhal hrano za Onkološki inštitut Ljubljana, potem pa še za lokalni Zdravstveni dom Hrastnik. Ob tem pa nominiral kuharske kolege,« je razložil Gumzej.
Ne Pavčnik in ne Gumzej ne vesta, kaj ju čaka ob koncu epidemije, predvidevata pa, da veliko trdega dela. »Spet bo treba začeti iz nič,« pravi Gumzej. A oba s Pavčnikom, ki je kuhinjo na gradu v Laškem odprl ravno v času zadnje svetovne finančne krize, ostajata pozitivna. Pri tem resda računata tudi na potrošnika, ki bi znal ceniti trud domačih ustvarjalcev.
Za bližajoče praznike pa predlagata, da izkoristimo čas, ki ga lahko zdaj preživimo z družino. »Kar se tiče recepture, verjamem, da imajo med prazniki vse gospodinje pa tudi ljubiteljski in profesionalni kuharji svoje recepte. Bistvo hrane pa je, da damo v kuhanje srce in dušo, da torej kuhamo z družino in čas, ki ga imamo, preživimo skupaj,« je poudaril Gumzej.
Kuharski izziv, ki se preko Facebooka zdaj širi tudi v tujino, so opazili tudi v kuharski organizaciji WASC, ki združuje kuharje po svetu in že napovedujejo podporo pobudi slovenskih chefov.
4432 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Zaposleni v Covid ambulati celjskega urgentnega centra in Zdravstvenega doma Laško bodo danes dobili drugačno malico kot so je vajeni. Hrano zanje že kuha chef Marko Pavčnik, sicer poznan po visoki kulinariki na gradu v Laškem. Gre za poseben izziv, pred katerega so ga postavili njegovi kuharski kolegi, ki so ga preko Facebooka nominirali, da postane prostovoljec in poskrbi za tiste, ki so v času epidemije na delu še posebej izpostavljeni. Pavčnik pa je naši novinarki Metki Pirc povedal, da se je z veseljem odzval, saj gre za dober namen.
Slovenski kuharji kuhajo dobrote za zaposlene v Covid ambulantah in drugih izpostavljenih mestih
Francosko pito kiš iz domačega krhkega testa in veliko zelenjave, ker je danes post, so danes postregli zaposlenim v Covid ambulanti celjskega Urgentnega centra in v Zdravstvenem domu Laško. Sledila je še sladica, creme caramel s svežimi jagodami. Vse to jim je pripravil chef Marko Pavčnik, sicer znan po svojih kuharskih umetninah na laškem gradu. Delal je z veseljem, pravi, saj je eden tistih, ki je v času epidemije čez noč ostal brez dela. Kuharskih zamisli mu tudi ne zmanjka, pri kuhanju na velikonočni petek pa je opravil še dobro delo.
S tem se je namreč odzval na izziv, ki so mu ga kuharski kolegi postavili z nominacijo preko Facebooka. »Ideja se mi je takoj zdela dobra, saj smo se mi čez noč soočili s pomanjkanjem dela, drugi na drugi strani pa s preobilico in tako jim lahko mi vsaj malo polepšamo kakšen dan,« je povedal Pavčnik. Eden od pogojev akcije je, da poskuša kuhati s sestavinami, ki jih že ima v domači kuhinji in da se ne izpostavlja z nakupovanjem v trgovini.
»Sestavine imamo, domišljija pa nam mora še vedno delati, saj smo profesionalni kuharji,« je med drugim izpostavil pobudnik tega kuharskega izziva, Iztok Gumzej.
»Tudi sam sem v epidemiji več časa preživel na Facebooku, kjer sem videl, da profesionalni kuharji delijo svoje recepte. Sam pa sem želel stvari še malo popestriti, predvsem pa jih prenesti v pravo življenje. Najprej sem skuhal hrano za Onkološki inštitut Ljubljana, potem pa še za lokalni Zdravstveni dom Hrastnik. Ob tem pa nominiral kuharske kolege,« je razložil Gumzej.
Ne Pavčnik in ne Gumzej ne vesta, kaj ju čaka ob koncu epidemije, predvidevata pa, da veliko trdega dela. »Spet bo treba začeti iz nič,« pravi Gumzej. A oba s Pavčnikom, ki je kuhinjo na gradu v Laškem odprl ravno v času zadnje svetovne finančne krize, ostajata pozitivna. Pri tem resda računata tudi na potrošnika, ki bi znal ceniti trud domačih ustvarjalcev.
Za bližajoče praznike pa predlagata, da izkoristimo čas, ki ga lahko zdaj preživimo z družino. »Kar se tiče recepture, verjamem, da imajo med prazniki vse gospodinje pa tudi ljubiteljski in profesionalni kuharji svoje recepte. Bistvo hrane pa je, da damo v kuhanje srce in dušo, da torej kuhamo z družino in čas, ki ga imamo, preživimo skupaj,« je poudaril Gumzej.
Kuharski izziv, ki se preko Facebooka zdaj širi tudi v tujino, so opazili tudi v kuharski organizaciji WASC, ki združuje kuharje po svetu in že napovedujejo podporo pobudi slovenskih chefov.
3. septembra leta 301 je bila ustanovljena Republika San Marino, najstarejša republika na svetu, ki obstaja še danes. Posebna je zaradi marsičesa – ni le ena najmanjših držav na svetu, ampak imajo vladarji tam tudi najkrajši mandat, prebivalci pa največ avtomobilov.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ko mora otrok zaradi slabega zdravstvenega stanja ostati v bolnišnici, je to za celotno družino velika čustvena obremenitev. Starši sicer lahko ostanejo z otrokom v bolnišnici, a pogosto se znajdejo v težavah, saj – razen v izjemnih primerih – za čas, ko je otrok hospitaliziran, nimajo pravice do plačane odsotnosti z dela zaradi nege. Poleg tega pa morajo starši za otroke, starejše od šest let, bolnišnici plačati, če želijo biti ob otroku ves čas zdravljenja. Da taka ureditev ni ustrezna, opozarja tudi varuh človekovih pravic. Od ministra za zdravje zato pričakuje, da bo to problematiko uredil v najkrajšem možnem času. Podrobneje Lucija Dimnik Rikić.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Strokovnjak za mednarodne politične odnose dr. Peter Verovšek, predavatelj na oddelku za politične vede in mednarodne odnose Univerze v Sheffieldu, ki je doktoriral na Yalu in pred prihodom v Sheffild leta 2016 tri leta predaval na Harvardu komentira potezo britanskega premiera Borisa Johnsona.
Gluhi uporabniki slovenskega znakovnega jezika so dobili slovnico svojega jezika. Slovnica je opis tega, kako kretalci uporabljajo svoj jezik oziroma kako kretajo. Z njeno pomočjo bodo gluhi, ki uporabljajo ta jezik, znali razložiti značilnosti svojega jezika in bodo lažje pojasnjevali, zakaj je to lasten jezik z lastno slovnico. V slovenskem znakovnem jeziku se sporazumeva približno tisoč gluhih. Sogovornik: vsebinski in jezikovni vodja projekta dr. Matic Pavlič iz Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije.
Primer ravnanja zdaj že nekdanjega generalnega sekretarja stranke je med drugim razgalil to, da nove politike, vsaj ko gre za kadrovsko razmeščanje, tudi v tem mandatu ni. Na končne posledice bo treba še počakati, saj sta svoje postopke začela tako KPK kot SDH, jesen pa vsekakor prinaša nekaj sprememb v dinamiko delovanja 13-te slovenske vlade.
Se pouk v Sloveniji prične prezgodaj?
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Mesto Trst gosti 86-ti nacionalni kongres esperantistov, ki se ga udeležuje 250 gostov iz 28-ih držav, tudi Slovenije. Večdnevno dogajanje ponuja živahne pogovore o večkulturnosti in večjezičnosti v sodobnem času. Odstira pa tudi celovit pogled na nastanek, današnjo uporabo esperanta in prihodnost tega najbolj razširjenega umetnega jezika v svetu. Okusila ga je tudi zamejska dopisnica Mirjam Muženič.
V četrtkovo jutranjo rubriko Po Sloveniji z dopisniki se nam je oglasila Tjaša Škamperle in v utrip prebujajočega zadnjega avgustovskega četrtka ujela tudi poletje v koprskem potniškem terminalu. Pred radijskim mikrofonom se ji je pridružil tudi vodja potniškega terminala v Luki Koper, Bojan Babič.
Statistični urad od prejšnje srede vodi novi generalni direktor, doktor Bojan Nastav. Vlada ga je imenovala na dopisni seji za petletni mandat. Sam pravi, da ga statistika zelo veseli. Doktoriral je na ljubljanski ekonomski fakulteti, pred desetimi leti , na temo sive ekonomije. Ima tudi mednarodne izkušnje ,saj se je statistiko ukvarjal tako pri OZN kot Unctadu.
Plače direktorjev v državnih gospodarskih družbah že od leta 2010 ureja oziroma omejuje tako imenovani Lahovnikov zakon. Politične volje za spremembo zakona ni. Po naših informacijah pa ima Ministrstvo za gospodarstvo težave z nadzorom in zajemom podatkov o teh plačah, predvsem pa je v zadregi, ker si direktorji plače popravljajo z drugimi prejemki. Spoštovanje Lahovnikovega zakona preverja tudi Računsko sodišče, ki pod drobnogled jemlje 390 družb v državni ali občinski lasti. Vse družbe na borzi, ne samo tiste v državni lasti, pa bodo kmalu morale več pozornosti nameniti politiki prejemkov vodilnih. Predvidoma januarja naj bi DZ izglasoval zakon v skladu z evropsko direktivo, ki borznim družbam nalaga oblikovanje celovite, jasne in transparentne politike prejemkov. Zakaj ne bi to zadostovalo tudi za družbe v državni lasti? Pojasnjujejo: Tomaž Vesel, Polona Domadenik in Sanja Savič.
Ravnatelji in učitelji na šolah hitijo še z zadnjimi pripravami na pouk v novem šolskem letu. Ravnatelj Osnovne šole Janka Modra Dol pri Litiji in predsednik združenja osnovnošolskih ravnateljev Gregor Pečan, z njim se je pogovrjala Nataša Lang, poudarja, da višje plače v gospodarstvu odvračajo mlade učitelje, zlasti tehničnih profilov, od zaposlitev v šolah. Zato številna vodstva šol v teh dneh na razpisih še vedno neuspešno iščejo računalnikarje, organizatorje informacijskih dejavnosti. Tudi ravnatelji poklicnih in strokovno tehničnih šol imajo enako težavo, saj je tako rekoč nemogoče dobiti na primer v šolo inženirja strojništva, da bi mlade poučeval strokovne predmete.
Neveljaven email naslov