Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zaposleni v Covid ambulati celjskega urgentnega centra in Zdravstvenega doma Laško bodo danes dobili drugačno malico kot so je vajeni. Hrano zanje že kuha chef Marko Pavčnik, sicer poznan po visoki kulinariki na gradu v Laškem. Gre za poseben izziv, pred katerega so ga postavili njegovi kuharski kolegi, ki so ga preko Facebooka nominirali, da postane prostovoljec in poskrbi za tiste, ki so v času epidemije na delu še posebej izpostavljeni. Pavčnik pa je naši novinarki Metki Pirc povedal, da se je z veseljem odzval, saj gre za dober namen.
Slovenski kuharji kuhajo dobrote za zaposlene v Covid ambulantah in drugih izpostavljenih mestih
Francosko pito kiš iz domačega krhkega testa in veliko zelenjave, ker je danes post, so danes postregli zaposlenim v Covid ambulanti celjskega Urgentnega centra in v Zdravstvenem domu Laško. Sledila je še sladica, creme caramel s svežimi jagodami. Vse to jim je pripravil chef Marko Pavčnik, sicer znan po svojih kuharskih umetninah na laškem gradu. Delal je z veseljem, pravi, saj je eden tistih, ki je v času epidemije čez noč ostal brez dela. Kuharskih zamisli mu tudi ne zmanjka, pri kuhanju na velikonočni petek pa je opravil še dobro delo.
S tem se je namreč odzval na izziv, ki so mu ga kuharski kolegi postavili z nominacijo preko Facebooka. »Ideja se mi je takoj zdela dobra, saj smo se mi čez noč soočili s pomanjkanjem dela, drugi na drugi strani pa s preobilico in tako jim lahko mi vsaj malo polepšamo kakšen dan,« je povedal Pavčnik. Eden od pogojev akcije je, da poskuša kuhati s sestavinami, ki jih že ima v domači kuhinji in da se ne izpostavlja z nakupovanjem v trgovini.
»Sestavine imamo, domišljija pa nam mora še vedno delati, saj smo profesionalni kuharji,« je med drugim izpostavil pobudnik tega kuharskega izziva, Iztok Gumzej.
»Tudi sam sem v epidemiji več časa preživel na Facebooku, kjer sem videl, da profesionalni kuharji delijo svoje recepte. Sam pa sem želel stvari še malo popestriti, predvsem pa jih prenesti v pravo življenje. Najprej sem skuhal hrano za Onkološki inštitut Ljubljana, potem pa še za lokalni Zdravstveni dom Hrastnik. Ob tem pa nominiral kuharske kolege,« je razložil Gumzej.
Ne Pavčnik in ne Gumzej ne vesta, kaj ju čaka ob koncu epidemije, predvidevata pa, da veliko trdega dela. »Spet bo treba začeti iz nič,« pravi Gumzej. A oba s Pavčnikom, ki je kuhinjo na gradu v Laškem odprl ravno v času zadnje svetovne finančne krize, ostajata pozitivna. Pri tem resda računata tudi na potrošnika, ki bi znal ceniti trud domačih ustvarjalcev.
Za bližajoče praznike pa predlagata, da izkoristimo čas, ki ga lahko zdaj preživimo z družino. »Kar se tiče recepture, verjamem, da imajo med prazniki vse gospodinje pa tudi ljubiteljski in profesionalni kuharji svoje recepte. Bistvo hrane pa je, da damo v kuhanje srce in dušo, da torej kuhamo z družino in čas, ki ga imamo, preživimo skupaj,« je poudaril Gumzej.
Kuharski izziv, ki se preko Facebooka zdaj širi tudi v tujino, so opazili tudi v kuharski organizaciji WASC, ki združuje kuharje po svetu in že napovedujejo podporo pobudi slovenskih chefov.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Zaposleni v Covid ambulati celjskega urgentnega centra in Zdravstvenega doma Laško bodo danes dobili drugačno malico kot so je vajeni. Hrano zanje že kuha chef Marko Pavčnik, sicer poznan po visoki kulinariki na gradu v Laškem. Gre za poseben izziv, pred katerega so ga postavili njegovi kuharski kolegi, ki so ga preko Facebooka nominirali, da postane prostovoljec in poskrbi za tiste, ki so v času epidemije na delu še posebej izpostavljeni. Pavčnik pa je naši novinarki Metki Pirc povedal, da se je z veseljem odzval, saj gre za dober namen.
Slovenski kuharji kuhajo dobrote za zaposlene v Covid ambulantah in drugih izpostavljenih mestih
Francosko pito kiš iz domačega krhkega testa in veliko zelenjave, ker je danes post, so danes postregli zaposlenim v Covid ambulanti celjskega Urgentnega centra in v Zdravstvenem domu Laško. Sledila je še sladica, creme caramel s svežimi jagodami. Vse to jim je pripravil chef Marko Pavčnik, sicer znan po svojih kuharskih umetninah na laškem gradu. Delal je z veseljem, pravi, saj je eden tistih, ki je v času epidemije čez noč ostal brez dela. Kuharskih zamisli mu tudi ne zmanjka, pri kuhanju na velikonočni petek pa je opravil še dobro delo.
S tem se je namreč odzval na izziv, ki so mu ga kuharski kolegi postavili z nominacijo preko Facebooka. »Ideja se mi je takoj zdela dobra, saj smo se mi čez noč soočili s pomanjkanjem dela, drugi na drugi strani pa s preobilico in tako jim lahko mi vsaj malo polepšamo kakšen dan,« je povedal Pavčnik. Eden od pogojev akcije je, da poskuša kuhati s sestavinami, ki jih že ima v domači kuhinji in da se ne izpostavlja z nakupovanjem v trgovini.
»Sestavine imamo, domišljija pa nam mora še vedno delati, saj smo profesionalni kuharji,« je med drugim izpostavil pobudnik tega kuharskega izziva, Iztok Gumzej.
»Tudi sam sem v epidemiji več časa preživel na Facebooku, kjer sem videl, da profesionalni kuharji delijo svoje recepte. Sam pa sem želel stvari še malo popestriti, predvsem pa jih prenesti v pravo življenje. Najprej sem skuhal hrano za Onkološki inštitut Ljubljana, potem pa še za lokalni Zdravstveni dom Hrastnik. Ob tem pa nominiral kuharske kolege,« je razložil Gumzej.
Ne Pavčnik in ne Gumzej ne vesta, kaj ju čaka ob koncu epidemije, predvidevata pa, da veliko trdega dela. »Spet bo treba začeti iz nič,« pravi Gumzej. A oba s Pavčnikom, ki je kuhinjo na gradu v Laškem odprl ravno v času zadnje svetovne finančne krize, ostajata pozitivna. Pri tem resda računata tudi na potrošnika, ki bi znal ceniti trud domačih ustvarjalcev.
Za bližajoče praznike pa predlagata, da izkoristimo čas, ki ga lahko zdaj preživimo z družino. »Kar se tiče recepture, verjamem, da imajo med prazniki vse gospodinje pa tudi ljubiteljski in profesionalni kuharji svoje recepte. Bistvo hrane pa je, da damo v kuhanje srce in dušo, da torej kuhamo z družino in čas, ki ga imamo, preživimo skupaj,« je poudaril Gumzej.
Kuharski izziv, ki se preko Facebooka zdaj širi tudi v tujino, so opazili tudi v kuharski organizaciji WASC, ki združuje kuharje po svetu in že napovedujejo podporo pobudi slovenskih chefov.
Film Dnevnik Diane Budisavljević razkriva pretresljivo zgodbo ženske z velikim srcem in opozarja pred revizionizmom.
Rekordno visoke temperature, suša, neurja. Za nami je teden vremenskih ekstremov, pred na pa del leta, ko človeštvo živi na kredit. Do danes smo namreč porabili vse naravne vire, ki jih Zemlja obnovi v enem letu. Dan ekološkega dolga oziroma Earth Overshoot Day je prišel najhitreje do zdaj, v enem letu tako porabimo že za 1,75 planeta naravnih virov. V Sloveniji smo sicer ta dan zabeležili že 27. aprila. Povedano drugače, če bi vsi tako živeli kot pri nas, bi potrebovali tri planete. Urška Henigman se je o prihodnosti človeštva na Zemlji pogovarjala z doktorico Lučko Kajfež Bogataj.
Največja gorenjska turistična središča so te dni dobro zasedena, tako je tudi na Bledu, kjer število postelj presega število prebivalcev.
Svet Agencije za varstvo konkurence je po naših informacijah odločil, da združitev drugega in tretjega največjega dnevnika ne bo ogrozila konkurence.
Vsako leto pošljemo manj razglednic, so pa te večkrat bolj izvirne, nekaterih jih izdelajo sami. Sogovorniki v nedeljskem jutru: namestnik direktorja Poslovne enote Poštni logistični center, Klemen Bončina, turisti iz Nemčije, Finske, Turčije, Španije, Kanade, Litve, Italije, Švice, Švedske in Hong Konga ter arhitektka in ilustratorka Ana Glinšek.
Pred nami je konec tedna in če ga boste izkoristili za pobeg na izlet znotraj države, kam se boste odpravili? So to najbolj prepoznavne turistične ikone, ko je to obisk Postojnske jame, sprehod ob Blejskem jezeru in obvezen postanek na kremni rezini na Bledu ali vam je všeč skok do morja? Ni naključje, da smo vam našteli destinacije iz zgolj zahodne polovice države, saj je ta v primerjavi z vzhodom turistično bolj razvita in prepoznavna. Pogledali pa smo tudi v hrvaško Istro, ki jo je v prvih šestih mesecih obiskalo za štiri odstotke več gostov kot lani.
Že veste, kdaj in kako oddati vlogo za oddajo državne štipendije, otroškega dodatka, subvencija vrtca, malice in kosila? O teh pravicah iz javnih sredstev odločajo Centri za socialno delo. Avgust in september sta za tamkaj zaposlene najbolj obremenjujoča, saj bodo odločali o okoli 113.000 vlogah oziroma 180.000 pravicah iz javnih sredstev. Na Ministrstvu za delo so pripravili ukrepe s katerimi želijo preprečiti ponovitev lanske jeseni, ko so nastali veliki zaostanki pri izdaji odločb.
V morju pri Vrsarju se je zgodila nesreča, v kateri je slovenski državljan padel z vodnega skuterja. O varni plovbi s skuterji smo se pogovarjali z Robertom Škrokovom, koordinatorjem iskanja in reševanja na morju pri Upravi RS za pomorstvo.
Slovenski kandidat za evropskega komisarja Janez Lenarčič je premagal vse domače ovire, pred njim je zdaj zahtevnejša evropska pot. Najprej mora prepričati svojo prihodnjo šefinjo, predsednico Evropske komisije, potem se mora dobro odrezati na zaslišanju, oktobra pa ga čaka še glasovanje v Evropskem parlamentu. Domači del poti je bil sicer precej krajši, trajal je le dober teden, a dinamika tega dela je znova razkrila majhnost slovenske politike.
Do Kopra danes kolesari rekreativna skupina 45-ih kolesarjev, ki je včeraj svojo že tradicionalno etapo začela v Ožbaltu ob Dravi, se zvečer ustavila in prenočila v Ljubljani, danes pa že okoli 6-ih nadaljevala pot proti Obali. Boštjan Golob, eden izmed začetnikov zdaj že 15. etape se je v eter oglasil že pred startom.
Predlog nove uredbe prinaša obveznost ravnanja z odpadno embalažo po novem tudi za vseh 100.000 obrtnikov in podjetnikov, ki dajejo embalažo prvič na trg. Ti odločno nasprotujejo novim administrativnim ukrepom okoljskega ministrstva, ki posledično prinašajo obveznost poročanja o embalaži kar štirikrat na leto. O embalaži bodo morala poročati vsa podjetja, prav tako mali obrtniki in podjetniki. Pripravili: Erna Strniša in Simeona Rogelj.
Skupina Telekom bo na skupščini, sklicani za konec avgusta, razdelila občutno nižje dividende kot lani. Če so delničarji še lani na račune prejeli kar 14 evrov bruto za delnico, bodo letos zgolj 4 evre in pol. Naša največja telekomunikacijska družba pa se ne sooča zgolj z upadom tržne kapitalizacije, ampak tudi z vse večjo konkurenco v panogi ter kritikami na račun domnevnega pranja denarja in suma davčnih utaj v hčerinskih podjetjih na Balkanu. Urška Jereb.
Vedno več odraslih, ki so bili v otroštvu žrtve spolne zlorabe, išče pomoč, ker želijo prepoznati vzroke za težave v svojem življenju in jih tudi razrešiti. Posledice spolne zlorabe se kažejo v različnih oblikah, kot so na primer težave v partnerskem odnosu, poškodbeno vedenje, zloraba alkohola in drog. Žrtvam pomagajo združenja in civilne iniciative, na katere se lahko obrnejo. Te pa opažajo, da je zastaranje pomanjkljivost pri pregonu storilcev spolnih zlorab. Stranka Nova Slovenija je nedavno vložila predlog sprememb kazenskega zakonika.
Zakon o osnovni šoli določa, da morajo starši vpisati otroka v osnovno šolo v šolskem okolišu, v katerem otrok stalno oziroma začasno prebiva. Razlogi za prepise otrok v določen okoliš so različni – nekateri so logistični, drugi se navezujejo na vsebino obšolskih dejavnosti. Na MOL opažajo, da v Ljubljani narašča število začasnih prijav prebivališča otrok v okolišu v katerem stoji neka točno določena osnovna šola. Nekateri starši prepišejo otroka zaradi dejanskih začasnih prebivališč, nekateri se preselijo iz tujine ali drugih občin.
Komentar Mateja Šurca ob izvolitvi Borisa Johnsona za premiera Združenega kraljestva
Čeprav pogosto pravimo, da smo zasvojeni z nečim, moramo biti pri uporabi te besede previdni. Terapevt in vodja ambulante za zdravljenje nekemične zasvojenosti v zdravstvenem domu v Novi Gorici Miha Kramli pojasni razliko: »Od tehnologije bomo vse bolj odvisni – ta nam na primer omogoča plačevanje položnic prek telefona, kadar pa človek začne opuščati stvari, ki jih je prej rad počel, zato da več časa preživi na, recimo, družabnih omrežjih, takrat je čas za alarm.«
Za vsako stopinjo nad 27 °C se produktivnost zmanjša do 9% in pomeni manjšo dodano vrednost, kljub temu si težko predstavljamo, da bi se držali strogih pravil poslovnega oblačenja.
Ivan Kompan, nekoč finomehanik, danes pa upokojenec ter strasten zbiratelj pisalnih strojev in register blagajn, ima v svoji bogati zbirki okoli 180 strojev. Gre za stroje, ki so jih uporabljali v bankah, pisarnah, trgovinah pa tudi v salonih na Divjem Zahodu! Najstarejša register blagajna, ki jo ima, je stara kar 134 let. Z njim se je pogovarjala Darja Pograjc.
Ivan Kompan, nekoč finomehanik, danes pa upokojenec ter strasten zbiratelj pisalnih strojev in register blagajn, ima v svoji bogati zbirki okoli 180 strojev. Gre za stroje, ki so jih uporabljali v bankah, pisarnah, trgovinah pa tudi v salonih na Divjem Zahodu! Najstarejša register blagajna, ki jo ima, je stara kar 134 let. Z njim se je pogovarjala Darja Pograjc.
Neveljaven email naslov