Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob mednarodnem dnevu mladih so mladi opozorili na to, da je korona obdobje še poglobilo težave, na katere opozarjajo že dalj časa: težak vstop na trg dela, negotovost prekarnih oblik dela in problematika stanovanjskega vprašanja.
Ob mednarodnem dnevu mladih so mladi opozorili na to, da je korona obdobje še poglobilo težave, na katere opozarjajo že dalj časa
Tudi mladi so poraženci korona obdobja, je sporočilo predstavnikov mladih ob mednarodnem dnevu mladih, ki ga že 20 let na pobudo Organizacije združenih narodov obeležujemo z namenom, da lahko mladi opozorijo nase in reazmere, v katerih živijo. V Sloveniji sicer živi okoli 312 tisoč mladih, starih med 15 in 29 let, kar predstavlja 15 % slovenskega prebivalstva. Skupina je zelo heterogena, pravi v.d. direktorice Urada za mladino, ki deluje v okviru ministrstva za izobraževanje, znanost in šport Dolores Kores.
"So pa v njej gotovo ranljive skupine, ki jim moramo posvetiti dodatno pozornost. Tu so invalidi, mladi iz socialno šibkega okolja in s slabimi družinskimi razmerami, veliko pa je tudi t. i. skritih ranljivih skupin."
Med njimi na primer opisniki, mladi z zdravstvenimi težavami, mlade družine, tisti, ki rešujejo svoje prvo stanovanjsko vprašanje …
"V Sloveniji se sistemsko srečujemo s stanovanjsko problematiko, predvsem med mladimi. Če bi pogledali statistiko: danes vsak drug mlad živi še vedno pri starših. Če potegnemo vzporednico, je bilo takih ob osamostvojitvi leta 1991, 20 odstotkov."
Koresova upanje polaga v napovedane spremembe stanovanjske zakonodaje, a epidemija in zaustavitev gospodarstva sta pri nas še poglobila težave, na katere mladi opozarjajo že nekaj časa: težek prehod na trg dela, negotovost prekarnih oblik dela in reševanje stanovanjskega vprašanja.
"Med epidemijo sem bila upravičena do nadomestila, a po njej dela ni bilo veliko, zato sem zaprla s. p. To obdobje je zelo spreminilo moj način življenja, morala sem se iz najemniškega stanovanja preseliti nazaj domov, že drugič zaradi brezposelnosti".
Takšne in podobne zgodbe so te mesece poslušali na Sindikatu Mladi +, kjer opozarjajo na to, da je bilo junija letos na Zavodu RS za zaposlovanje prijavljenih več kot 18 tisoč brezposelnih, starih med 15 in 29 let. To predstavlja skoraj 20 % vseh brezposelnih v Sloveniji. Brezposelnost se je v zadnjem letu sicer povečala v vseh starostnih skupinah, v povprečju za dobrih 26 %, med mladimi kar za slabih 44. Tea Jarc, predsednica Sindikata mladi +. 7.330 mladim se je je v prvem polletju iztekla pogodba za nedoločen čas, več kot 4 tisoč jih je dolgotrajno brezposelnih, le slaba polovica brezposelnih mladih jih prejema denarno socialno pomoč, 18 % denarno nadomestilo. Po mnenju predsednice sindikata mladih Tea Jarc so bile spodbude za študente in samostojne podjetnike v času koronakrize dobrodošle, a ne zadostne, saj si gospodarstvo in trg dela še nista opomogla. Zato dodaja:
"Na žalost so mladi vedno poraženci, ko pride do trga dela in predvsem ko udari kriza. So prvi, ki ne dobijo priložnosti, prvi, ki so odpuščeni, tisti, ki zaradi svojih prekarnih oblik dela velikokrat ne dobijo nadomestil ali denarne socialne pomoči."
Ali nismo bili oz. nismo vsi v istem čolnu, smo vprašali tudi predavatelja na ljubljanski Fakulteti za družbene vede in pomočnika rektiorja univerze v Ljubljani dr. Tomaža Deželana:
"Dejansko se je tudi v času covida-19 pokazalo to, kar se pokaže v kriznih dogodkih. Vedno nekdo stopi prej v čoln in za nekoga zmanjka prostora. Ko je kriza, zmanjka sredstev še prej kot sicer in zmanjka jih za tiste, ki so najšibkejši. Tudi v tem primeru so mladi na tisti strani, ko je zanje nekoliko manj kot za druge. Čeprav v politiki večkrat zaznamo nek implicitni medgeneracijski konflikt, predvsem med mladimi in starejšimi, sta ravno ti dve populaciji tisti, ki jima gre najslajše. Tudi v tej situaciji."
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ob mednarodnem dnevu mladih so mladi opozorili na to, da je korona obdobje še poglobilo težave, na katere opozarjajo že dalj časa: težak vstop na trg dela, negotovost prekarnih oblik dela in problematika stanovanjskega vprašanja.
Ob mednarodnem dnevu mladih so mladi opozorili na to, da je korona obdobje še poglobilo težave, na katere opozarjajo že dalj časa
Tudi mladi so poraženci korona obdobja, je sporočilo predstavnikov mladih ob mednarodnem dnevu mladih, ki ga že 20 let na pobudo Organizacije združenih narodov obeležujemo z namenom, da lahko mladi opozorijo nase in reazmere, v katerih živijo. V Sloveniji sicer živi okoli 312 tisoč mladih, starih med 15 in 29 let, kar predstavlja 15 % slovenskega prebivalstva. Skupina je zelo heterogena, pravi v.d. direktorice Urada za mladino, ki deluje v okviru ministrstva za izobraževanje, znanost in šport Dolores Kores.
"So pa v njej gotovo ranljive skupine, ki jim moramo posvetiti dodatno pozornost. Tu so invalidi, mladi iz socialno šibkega okolja in s slabimi družinskimi razmerami, veliko pa je tudi t. i. skritih ranljivih skupin."
Med njimi na primer opisniki, mladi z zdravstvenimi težavami, mlade družine, tisti, ki rešujejo svoje prvo stanovanjsko vprašanje …
"V Sloveniji se sistemsko srečujemo s stanovanjsko problematiko, predvsem med mladimi. Če bi pogledali statistiko: danes vsak drug mlad živi še vedno pri starših. Če potegnemo vzporednico, je bilo takih ob osamostvojitvi leta 1991, 20 odstotkov."
Koresova upanje polaga v napovedane spremembe stanovanjske zakonodaje, a epidemija in zaustavitev gospodarstva sta pri nas še poglobila težave, na katere mladi opozarjajo že nekaj časa: težek prehod na trg dela, negotovost prekarnih oblik dela in reševanje stanovanjskega vprašanja.
"Med epidemijo sem bila upravičena do nadomestila, a po njej dela ni bilo veliko, zato sem zaprla s. p. To obdobje je zelo spreminilo moj način življenja, morala sem se iz najemniškega stanovanja preseliti nazaj domov, že drugič zaradi brezposelnosti".
Takšne in podobne zgodbe so te mesece poslušali na Sindikatu Mladi +, kjer opozarjajo na to, da je bilo junija letos na Zavodu RS za zaposlovanje prijavljenih več kot 18 tisoč brezposelnih, starih med 15 in 29 let. To predstavlja skoraj 20 % vseh brezposelnih v Sloveniji. Brezposelnost se je v zadnjem letu sicer povečala v vseh starostnih skupinah, v povprečju za dobrih 26 %, med mladimi kar za slabih 44. Tea Jarc, predsednica Sindikata mladi +. 7.330 mladim se je je v prvem polletju iztekla pogodba za nedoločen čas, več kot 4 tisoč jih je dolgotrajno brezposelnih, le slaba polovica brezposelnih mladih jih prejema denarno socialno pomoč, 18 % denarno nadomestilo. Po mnenju predsednice sindikata mladih Tea Jarc so bile spodbude za študente in samostojne podjetnike v času koronakrize dobrodošle, a ne zadostne, saj si gospodarstvo in trg dela še nista opomogla. Zato dodaja:
"Na žalost so mladi vedno poraženci, ko pride do trga dela in predvsem ko udari kriza. So prvi, ki ne dobijo priložnosti, prvi, ki so odpuščeni, tisti, ki zaradi svojih prekarnih oblik dela velikokrat ne dobijo nadomestil ali denarne socialne pomoči."
Ali nismo bili oz. nismo vsi v istem čolnu, smo vprašali tudi predavatelja na ljubljanski Fakulteti za družbene vede in pomočnika rektiorja univerze v Ljubljani dr. Tomaža Deželana:
"Dejansko se je tudi v času covida-19 pokazalo to, kar se pokaže v kriznih dogodkih. Vedno nekdo stopi prej v čoln in za nekoga zmanjka prostora. Ko je kriza, zmanjka sredstev še prej kot sicer in zmanjka jih za tiste, ki so najšibkejši. Tudi v tem primeru so mladi na tisti strani, ko je zanje nekoliko manj kot za druge. Čeprav v politiki večkrat zaznamo nek implicitni medgeneracijski konflikt, predvsem med mladimi in starejšimi, sta ravno ti dve populaciji tisti, ki jima gre najslajše. Tudi v tej situaciji."
Družba Gas Natural je več italijanskim ustanovam v pismu sporočila, da odstopa od gradnje plinskega terminala V Žavljah. Načrtom so v 14tih letih skoraj vse institucije, s tožbama tudi ankaranska občina in posredno Slovenija. Ključno pa naj bi bilo nasprotovanje tržaškega pristanišča, saj bi terminal ogrozil njegov razvoj. Nekaj odzivov je zbrala Tjaša Škamperle.
Slovenija po odstotku starejših zaposlenih nad 55 let sodi na sam rep med evropskimi državami, se pa slika izboljšuje. Vzrokov za nizko zaposlenost starejših je več; od zakonskih možnosti upokojevanja, do čistih predsodkov oziroma negativnih stereotipov, ki zaposljivost starejših zmanjšujejo. Trend zaposlenosti starejših se počasi dviga, za večje in hitrejše zaposlovanje starejših, ki tudi med brezposelnimi v Sloveniji predstavljajo kar precejšen delež, kar 41 odstotkov vseh brezposelnih, so potrebne spremembe na vseh področjih.
Ob 90. obletnici organizacije zaposlenih v zdravstveni negi je pri Zbornici zdravstvene nege izšla obsežna publikacija Negovanje dediščine skozi devet desetletij – organizirano delovanje medicinskih sester na Slovenskem. Ta predstavlja ne samo razvoj pač pa tudi izzive in strokovne, etične, zakonske, organizacijske in druge dileme, ki spremljajo zdravstveno nego na Slovenskem od konca 20ih let prejšnjega stoletja pa vse do danes. O publikaciji in zgodovini zdravstvene nege je na Prvem spregovorila ena od urednic in avtoric Darinka Klemenc.
Prvi program Radia Slovenija je na letošnji 39. Euroradio Folk Festival poslal slovensko glasbeno skupino Brina Trio. Festival je tokrat gostil ruski radio Orpheus, na njem pa so se predstavile skupine iz 16 držav. Slovenija je z nastopom navdušila glasbene urednike, pa tudi poslušalstvo, ki je 50-minutni koncert pozorno spremljalo.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Splošna matura letos poteka na 85-ih šolah, opravljalo jo bo 6.739 kandidatov. Po že napisanem eseju se jutri z drugim delom pisnega izpita iz slovenščine ali italijanščine oz. madžarščine kot maternega jezika nadaljuje pisanje na spomladanskem splošnem roku. Prav ta pola pri mladih vzbuja precej strahu, saj so starejše generacije maturantov zaradi zahtevnosti nalog in časovne stiske tu dosegale slabše rezultate kot pri drugih delih iz slovenščine. Na RIC obljubljajo, da naj letos ne bi bilo več tako. Več pa Tadeja Bizilj.
V nedeljskem jutru na Prvem programu Radia Slovenija smo govorili o zanimivih, drugačnih arhitekturnih rešitvah v turizmu. Koliko lahko k še uspešnejšemu turizmu in prepoznavnosti Slovenije kot butične destinacije pripomorejo projekti kot sta recimo opazovalnica ptic v Škocjanskem zatoku in modularni bivak pod Skuto? Prvega je zasnoval arhitekt Robert Potokar, doc. na mariborski Fakulteti za gradbeništvo, prometno inženirstvo in arhitekturo, drugega so na pobudo slovenske arhitektke Špele Videčnik zasnovali ameriški študenti.
V Postojni danes poteka 20. strokovno srečanje potujočih knjižničarjev. Na parkirišču pred Primorko je tako na ogled 12 vozil, ki vsak dan oziroma vsak mesec, v več kot polovico slovenskih krajev, na 735 postajališč, prinašajo sveže branje. Med knjižničarji je bila Sabrina Mulec.
Točno čez teden dni se bo spremenila višina denarne socialne pomoči. Prav vsi, ki menijo, da so upravičeni do novega zneska morajo na novo oddati vlogo. Novi upravičeni imajo le nekaj dni časa, vsi do sedanji upravičenci imajo čas do konca julija. Več podrobnosti v pogovoru, ki ga je s predstavnico ministrstva za delo Valentino Vehovar posnela Urška Valjavec.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Deset družin iz Portugalske, Nemčije, Francije, Italije, Romunije, Kenije in Fidžija je na splošno sodišče Evropske unije vložilo tožbo zoper Evropski parlament in Svet Evropske unije. Trdijo namreč, da instituciji v načrtih do leta 2030 dopuščata previsoko stopnjo izpustov toplogrednih plinov in s tem ravnanjem ne zaščitita prebivalcev Evrope in drugih delov sveta.
Evropska radiodifuzna zveza – EBU združuje 74 radijskih in televizijskih postaj iz 54 evropskih, severnoafriških in bližnjevzhodnih držav s sedežem v Ženevi. Vsako leto pod tem okriljem poteka več dogodkov. Spomnimo, da smo pred slabima dvema tednoma spremljali nemara najbolj znan dogodek, to je Eurosong oz. Pesem Eurovizije. Manj poznan je vsakoletni EBU Folk festival. Ta konec tedna bo potekal že 39. Letos ga gosti ruski radio Orpheus, potekal bo med 26. in 28. majem v Moskvi. Prvi program Radia Slovenija na letošnji, torej 39. EBU Folk festival, pošilja glasbeno skupino Brina Trio.
Center Janeza Levca Ljubljana in Društvo za kulturo inkluzije sta že dvanajsto leto zapored pripravila Mednarodni festival »Igraj se z mano«, ki v praksi udejanja vključevanje oseb s posebnimi potrebami v družbo. Živahno dogajanje na Kongresnem trgu v Ljubljani je v mikrofon ujela Petra Medved.
Kitajci so več kot 22% delež Gorenja v zadnjih dneh že pridobili. Nekateri lastniki so jim svoj delež že prodali – po ceni okrog 11,7 evra. V kratkem naj bi kitajski Hisense objavil še ponudbo za nakup Gorenja: 12 evrov po delnici in pod pogojem, da pridobi najmanj 50 odstotkov plus eno delnico družbe. Za ta najmanjši zahtevani delež bi odštel okrog 147 milijonov evrov. Verjetno pa bo pridobil večji delež in plačal več. Zaenkrat je znano le, da država (Kapitalska družba) svojega 16% deleža zaradi usmeritev v strategiji upravljanja državnega premoženja ne more prodati. Kaj se dogaja pred prevzemom? Zakaj so nekateri lastniki, med njimi IFC iz skupine svetovne banke, svoje delnice Gorenja Kitajcem že prodali? Je ponujena cena primerna? Lahko nakup Gorenja primerjamo s kakšnim drugim? Odgovori v prispevku Maje Derčar.
Uspeh gospodarstva je vse bolj odvisen od tuje delovne sile. V prvih treh mesecih letošnjega leta je bilo namreč povpraševanje po dovoljenjih za delo tujcev skoraj dvakrat tolikšno kot v enakem obdobju lani. Slovenija se srečuje s strukturnimi neskladji na trgu dela. To pomeni, da se delovno aktivno prebivalstvo stara, na trgu dela pa je vedno manj primernih kvalificiranih delavcev. Zaradi neugodnih demografskih razmer je na trgu dela vsako leto približno od 8 do 12 tisoč manj ljudi. In delodajalci iščejo nove kvalificirane kadre v tujini. Prispevek Urške Valjavec.
Lonely Planet, vodilna medijska hiša za popotniške vsebine, je Vipavsko dolino uvrstila med deset krajev v Evropi, ki jih je letos vredno obiskati. Opisali so jo kot presenetljivo neodkrito regijo, ki navdušuje ljubitelje vin in avanturistične popotnike. Prepričala jih je z lepoto pokrajine, izjemno vinarsko ponudbo in lokalno vodenimi turističnimi turami. Zdaj pa se pravzaprav delo tako za občine, kot za turistične zavode in ponudnike, šele začne. Več Karin Zorn.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ob svetovnem dnevu biotske raznovrstnosti se moramo vprašati tudi, kaj za okolje lahko naredimo sami. Program Združenih narodov za okolje je 22. maj razglasil za mednarodni dan biotske raznovrstnosti v spomin na začetek veljavnosti konvencije o biološki raznovrstnosti. V Sloveniji ta dan obeležujemo od leta 1996, ko je Slovenija postala pogodbenica te konvencije. Čeprav je varovanje okolja v današnjem svetu ena izmed glavnih tem, pa se še vedno srečujemo z izumiranjem mnogih vrst življenja in prekomernim onesnaževanjem okolja.
Volilna udeležba v državah z razvito demokracijo pada, manj pomembne, kot so volitve, manj ljudi pride na volitve. Tudi v Sloveniji se danes volitev udeležuje veliko manj volilnih upravičencev kot takoj po osamosvojitvi. V najmanjšem številu in deležu se volitev udeležujeta 2 skupini – starejši in mladih. Zakaj mladih sploh gre na volitve, kakšni volivci so in ali so res politično popolnoma neangažirani?
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov