Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Od danes naprej se vzgojno-izobraževalni proces v osnovnih, glasbenih in srednjih šolah izvaja na daljavo. Šolanje na daljavo sicer sproža kar nekaj vprašanj, med drugim tudi o enakopravnosti otrok glede dostopa do računalnikov in interneta, kot tudi glede vloge staršev v učnem procesu na daljavo. Ali je izobraževanje otrok na daljavo mogoče in dovolj učinkovito brez intenzivnega sodelovanja staršev?
Od danes naprej se vzgojno-izobraževalni proces v osnovnih, glasbenih in srednjih šolah izvaja na daljavo
Od danes naprej se vzgojno-izobraževalni proces v osnovnih, glasbenih in srednjih šolah izvaja na daljavo. Vrtci so ostali odprti le za nujne razmere, in sicer za starše, ki ne morejo dobiti varstva. Četudi je evropski direktor Svetovne zdravstvene organizacije Hans Kluge pretekli teden opozoril, da naj bo zapiranje šol zadnje sredstvo v boju proti epidemiji, ministrica za izobraževanje Simona Kustec pravi, da jih je k temu začasnemu ukrepu vodila epidemiološka slika. Slovenska vlada je ena redkih, ki so se odločile, da pouka v šolah ni.
Šolanje na daljavo sicer sproža kar nekaj vprašanj, med drugim tudi o enakopravnosti otrok glede dostopa do računalnikov in interneta, kot tudi glede vloge staršev v učnem procesu na daljavo. Ali je izobraževanje otrok na daljavo mogoče in dovolj učinkovito brez intenzivnega sodelovanja staršev?
Tomaž Gerdina je samohranilec s tremi otroki, dva od teh sta šoloobvezna in takole opisuje izkušnje s šolanjem otrok na daljavo:
"Danes je nastal že prvi zaplet, ko je komunikacija potekala prek aplikacije Microsoft Teams. Če želim videti, kaj delajo, si moram vzeti čas in enostavno iti čez predavanje, ki je na Teamsih napisano. Velika zguba časa. In če se moji hčerki pri obdelavi snovi kar koli zatakne, ne more vprašati nikogar, razen mene."
Tomaž Gerdina opisuje, da v istem dnevu obdelujejo zelo različne učne snovi in da je proces učenja zelo naporen:
"Najprej se učimo pesmico, potem nadaljujemo s tem, kakšni so toplotni pasovi na zemeljski obli in kaj tam raste, seštevamo in odštevamo vektorje, pozneje računamo molekularne mase, nato prideta na vrsto Hamlet in Petrarca in zaključimo s prazgodovinskimi družbami ali s tem, kako v angleščini tvoriti pasiv in aktiv. To vse skupaj v dnevu ali dveh in nato vse znova. To je ekstremno naporno. Zvečer sem kot cunja in nisem uporaben za nobeno drugo stvar več. Šola na daljavo mi vzame 6–8 ur na dan pouka, otrokoma vsakemu približno pol toliko. In ker se otroka v času koronavirusa zelo malo družita, jih moram še animirati in početi še prostočasne dejavnosti, denimo karte, enourni sprehod in skupna gospodinjska opravila."
Dr. Eva Klemenčič s Pedagoškega inštituta pravi, da je zaradi socialnih razlik med otroki in družinami ustavna pravica do enakosti in enakopravnosti le leporečenje. Strinja se, da imajo s šolanjem na daljavo starši zagotovo preštevilne težave:
"Če delajo od doma, morajo hkrati pomagati svojim otrokom za šolo. Vsi seveda niso usposobljeni za poučevanje svojih otrok. Še več, niti ne vidim možnosti, da bi znotraj ene družine starši pokrivali vsa vsebinska področja oziroma vse predmete."
Vprašanje je tudi, kako naj starši motivirajo otroke za učenje, ko so sami verjetno obremenjeni s svojo zaposlitvijo in celo s tem, ali jo bodo v prihodnosti sploh še imeli, še nadaljuje dr. Klemenčič:
"Če gredo starši v službo, so učenci doma sami in niti pomagati ne morejo. Ta obremenjenost staršev se mi zdi izjemno velika, če ne prevelika."
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Od danes naprej se vzgojno-izobraževalni proces v osnovnih, glasbenih in srednjih šolah izvaja na daljavo. Šolanje na daljavo sicer sproža kar nekaj vprašanj, med drugim tudi o enakopravnosti otrok glede dostopa do računalnikov in interneta, kot tudi glede vloge staršev v učnem procesu na daljavo. Ali je izobraževanje otrok na daljavo mogoče in dovolj učinkovito brez intenzivnega sodelovanja staršev?
Od danes naprej se vzgojno-izobraževalni proces v osnovnih, glasbenih in srednjih šolah izvaja na daljavo
Od danes naprej se vzgojno-izobraževalni proces v osnovnih, glasbenih in srednjih šolah izvaja na daljavo. Vrtci so ostali odprti le za nujne razmere, in sicer za starše, ki ne morejo dobiti varstva. Četudi je evropski direktor Svetovne zdravstvene organizacije Hans Kluge pretekli teden opozoril, da naj bo zapiranje šol zadnje sredstvo v boju proti epidemiji, ministrica za izobraževanje Simona Kustec pravi, da jih je k temu začasnemu ukrepu vodila epidemiološka slika. Slovenska vlada je ena redkih, ki so se odločile, da pouka v šolah ni.
Šolanje na daljavo sicer sproža kar nekaj vprašanj, med drugim tudi o enakopravnosti otrok glede dostopa do računalnikov in interneta, kot tudi glede vloge staršev v učnem procesu na daljavo. Ali je izobraževanje otrok na daljavo mogoče in dovolj učinkovito brez intenzivnega sodelovanja staršev?
Tomaž Gerdina je samohranilec s tremi otroki, dva od teh sta šoloobvezna in takole opisuje izkušnje s šolanjem otrok na daljavo:
"Danes je nastal že prvi zaplet, ko je komunikacija potekala prek aplikacije Microsoft Teams. Če želim videti, kaj delajo, si moram vzeti čas in enostavno iti čez predavanje, ki je na Teamsih napisano. Velika zguba časa. In če se moji hčerki pri obdelavi snovi kar koli zatakne, ne more vprašati nikogar, razen mene."
Tomaž Gerdina opisuje, da v istem dnevu obdelujejo zelo različne učne snovi in da je proces učenja zelo naporen:
"Najprej se učimo pesmico, potem nadaljujemo s tem, kakšni so toplotni pasovi na zemeljski obli in kaj tam raste, seštevamo in odštevamo vektorje, pozneje računamo molekularne mase, nato prideta na vrsto Hamlet in Petrarca in zaključimo s prazgodovinskimi družbami ali s tem, kako v angleščini tvoriti pasiv in aktiv. To vse skupaj v dnevu ali dveh in nato vse znova. To je ekstremno naporno. Zvečer sem kot cunja in nisem uporaben za nobeno drugo stvar več. Šola na daljavo mi vzame 6–8 ur na dan pouka, otrokoma vsakemu približno pol toliko. In ker se otroka v času koronavirusa zelo malo družita, jih moram še animirati in početi še prostočasne dejavnosti, denimo karte, enourni sprehod in skupna gospodinjska opravila."
Dr. Eva Klemenčič s Pedagoškega inštituta pravi, da je zaradi socialnih razlik med otroki in družinami ustavna pravica do enakosti in enakopravnosti le leporečenje. Strinja se, da imajo s šolanjem na daljavo starši zagotovo preštevilne težave:
"Če delajo od doma, morajo hkrati pomagati svojim otrokom za šolo. Vsi seveda niso usposobljeni za poučevanje svojih otrok. Še več, niti ne vidim možnosti, da bi znotraj ene družine starši pokrivali vsa vsebinska področja oziroma vse predmete."
Vprašanje je tudi, kako naj starši motivirajo otroke za učenje, ko so sami verjetno obremenjeni s svojo zaposlitvijo in celo s tem, ali jo bodo v prihodnosti sploh še imeli, še nadaljuje dr. Klemenčič:
"Če gredo starši v službo, so učenci doma sami in niti pomagati ne morejo. Ta obremenjenost staršev se mi zdi izjemno velika, če ne prevelika."
Naše gostinstvo se že nekaj let spopada s pomanjkanjem kadra, epidemija pa je kadrovske težave še dodatno povečala. Čeprav je država tej panogi v tem času pomagala, zaznavajo namreč še večji odliv kadra v sosednje države kot pred to krizo, tudi sicer pa je zanimanje za delo v tej panogi vse manjše. Zakaj so gostinski poklici pri nas vse manj cenjeni, je v sosednji Avstriji res bolj rožnato in kaj bi bile rešitve za nastale razmere, v prispevku Nataše Kuhar.
Nekoliko drugačno praznično vzdušje je letos. Brez prireditev, z okrnjenimi božičnimi sejmi in brez hrane in pijače na stojnicah. Darila so tista, ki ostajajo in ki mnogim pričarajo lepe praznike. O nakupovanju daril, o preudarnosti pri tem početju ob mnogih reklamah in vabilih k trošenju ter o razmisleku o smiselnosti zadolževanja za decembrske nakupe.
Zadnji teden z zanimanjem sledimo, kako se omikron širi po Evropi in svetu. Za zdaj še ugibamo, kaj nas čaka: Ali bo omikron hujši od delte? Ali bodo za covidom zbolevali tudi cepljeni? Kaj pa prebolevniki? V državah na jugu Afrike je omikron v samo mesecu dni prehitel delto in predstavlja že kar devetdeset odstotkov vseh novih okužb. Nove variante pri Covid-19 Sledilniku spremlja Sebastian Pleško. Marca letos je prvi razkril, da je v Sloveniji že prisotna nigerijska mutacija koronavirusa. Kaj pa napoveduje glede različice omikron, ga je vprašal Iztok Konc. Foto: Geralt/ Pixabay
Za otroke je od danes naprej na voljo aplikacija RTV Živ žav, primerna za mobilne telefone in tablične računalnike. Z njeno pomočjo otroci vstopajo v varen digitalni svet in se učijo prvih črk ter branja na njim prikupen način.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Znana je zmagovalna pravljica natečaja za izvirno slovensko pravljico za oddajo Lahko noč, otroci in pravljice, ki jih je tričlanska strokovna žirija predlagala za odkup.
Spolno nadlegovanje je bilo dolgo časa nekaj, o čemer se ni govorilo in česar se ni problematiziralo. Kljub temu, da se je pogosto dogajalo vsem na očeh in kljub temu, da ko govorimo o spolnem nadlegovanju in trpinčenju, vedno govorimo o zlorabi moči. Tovrstna dejanja so lahko kazensko pregonljiva, pravi dr. Jovana Mihajlović Trbovc, lahko pa so zgolj etično sporna in jih je, tudi zaradi odsotnosti pravilnikov, težko sankcionirat. V vsakem primeru pa je spolno nadlegovanje, ne glede na to v kakšnem prostoru se zgodi in komu, lahko prepoznati. Kot poudarja prof. dr. Vesna Leskošek, ljudje zelo dobro vemo, kdaj je odnos profesionalen in kdaj seksualiziran.
Letošnji mednarodni dan prostovoljstva, ki bo v nedeljo, poteka pod naslovom Prostovolji zdaj za našo skupno prihodnost. V organizaciji Slovenske filantropije pa danes že poteka 13. slovenski kongres prostovoljstva, na katerem se pogovarjajo o pomenu solidarnosti pri reševanju družbenih in okoljskih izzivov. Civilna družba in prostovoljci tudi sicer želijo nagovoriti ljudi za skupno reševanje problemov sedanjosti in prihodnosti ter za iskanje trajnih in izvedljivih rešitev. Tjaša Arko iz Slovenske filantropije, ki vodi programe prostovoljstva, je več povedala o duši prostovoljstva nasploh ter poudarila, da je v to današnjih družbah to velikokrat socialni korektiv.
V Rigi, glavnem mestu Latvije, poteka dvodnevno srečanje zunanjih ministrov članic zveze Nato. Danes razpravljajo o bolečih lekcijah iz Afganistana, od koder se je zavezništvo z Ameriko na čelu umaknilo letošnjega avgusta. Tudi sicer so ministri opozorili na nove napetosti ob ukrajinsko-ruski meji. Nato namreč kritizira Moskvo, da tam kopiči vojaške sile. Rusija obtožbe zavrača kot zahodno propagando, medtem pa uradni Kijev ruske manevre, belorusko izkoriščanje migrantov in energetsko krizo razume kot enovit hibridni napad na zavezništvo. O izzivih Severnoatlantskega zavezništva se je kolega Miha Lampreht pogovarjal z izrednim profesorjem Fakultete za družbene vede dr. Vladimirjem Prebiličem.
Ob svetovnem dnevu boja proti aidsu strokovnjaki opozarjajo, da so oboleli še vedno stigmatizirani, pri čemer pa so diskriminacije v največji meri deležni v zdravstvenem okolju.
Danes je DARS zagnal sistem elektronskih vinjet in tako je odslej že mogoče prvič kupiti vinjeto, ki bo delovala povsem digitalno. Cena ostaja enaka, nadzor bo potekal s kamerami, nalepke pa ne bo več. Seveda bodo sedanje fizične vinjete, ki jih poznamo od leta 2008, kot običajno v veljavi do konca januarja,
Konec leta se izteče slovensko predsedovanje Svetu Evropske Unije. Urad vlade za komuniciranje je ob tej priložnosti v sodelovanju z veleposlaništvom Slovenije v Belgiji v evropski četrti v Bruslju pripravil festival, na katerem se Slovenija predstavlja Evropi, ki bo trajal do srede. Festival lahko obiščete v posebnem šotoru na bruseljskem križišču Schuman. Z bruseljskim dopisnikom se je o festivalu pogovarjala Darja Groznik.
Evropska agencija za zdravila EMA je odobrila cepivo za cepljenje otrok v starosti od 5. do 12. leta. V Italiji napovedujejo, da bodo začeli cepiti že pred božičem, saj bodo oblasti najpozneje prihodnji teden odobrile cepivo Pfizerja in Biontecha. Otroci bodo prejeli le tretjino odmerka odraslih. V Italiji je cepljenih 82% prebivalcev, ki so stari nad 12 let. O cepivu, cepljenju in priporočilih v Sloveniji v pogovoru s pediatrom Denisom Bašem, dr. med.
Septembra leta 2015 je Volkswagen ameriški agenciji za varstvo okolja EPA stran od oči javnosti priznal, da je goljufal na okoljskih testih. Dva tedna pozneje je agencija Volkswagnovo goljufanje na testih izpušnih plinov razkrila javnosti. Nemški proizvajalec je v približno 11 milijonov vozil vgradil sisteme za prirejanje meritev količine izpustov dušikovih oksidov. Škandal, ki je vplival na celotno avtomobilsko industrijo, je nemškega avtomobilskega proizvajalca stal na desetine milijard evrov, preiskovalci so pod drobnogled vzeli tudi več njegovih tekmecev, na sodiščih pa je še množica odprtih primerov.
Zaradi novozapadlega snega so se razmere v gorah spremenile in dokončno postale zimske. Na družbenih omrežjih so se že pojavile prve fotografije turnih smučarjev, ki so že opravili prve spuste. Pa to zares pomeni začetek zimske gorniške sezone in ali je čas res primeren za obisk visokogorja?
Osebni podatki so valuta, s katero spletni giganti ustvarjajo rekordne dobičke. Njihovi algoritmi namreč omogočajo ciljano oglaševanje, ki ga za širjenje svojih sporočil lahko uporabljajo vsi – od posameznikov do političnih strank ali korporacij. Tovrstno oglaševanje je zaobšlo vsa pravila nagovarjanja potrošnikov, propaganda, zavajanje in širjenje napačnih informacij pa se je izkazalo za posebej škodljivo v času globalne pandemije koronavirusa, ko sta se polarizacija in radikalizacija s spleta prelili v resnično življenje. Če je storitev brezplačna, potem uporabniki niso potrošniki, ampak izdelki, ki jih lastniki spletnih platform prodajajo oglaševalcem. Ampak kot je razkrila žvižgačka Frances Haugen, to še ni vse. Facebook, oziroma Meta, kot se zdaj imenuje ta spletni velikan, s svojimi algoritmi te izdelke ne le prodaja, ampak tudi oblikuje. Kako se torej lotiti problema širjenja lažni, napačnih, zavajajočih,škodljivih in nevarnih informacij prek spleta? V Sarajevu je ta mesec potekala konferenca Point, ki pretresa politično odgovorost in nove tehnologije. Tam se je Urška Henigman o problemu polarizacije in radikalizacije pogovarjala z dvema sogovornicama.
Dnevi boja proti nasilju nad ženskami osvetljujejo tudi psihične stiske in slabše razmere v družinah, ki jih je prinesla epidemija covida-19. Za lajšanje stisk žrtev nasilja je Inštitut za proučevanje enakosti spolov na začetku leta zagnal projekt Na varnem si, s katerim so vzpostavili nove varne točke in virtualno svetovanje.
Črni petek je ameriški izum in potencira našo željo po nakupovanju, ki je problematična sama po sebi, ko si želimo stvari, ki jih ne potrebujemo. Breda Luthar, Boštjan Okorn in avtorica Eva Lipovšek.
Dnevno v medijih poročamo o številnih bolnikih, ki zaradi covida potrebujejo bolnišnično zdravljenje. Medtem ko je epidemija končno vendarle začela pojenjati, pa se bodo bolniške postelje polnile še tedne, pravijo strokovnjaki. Še posebej dolgotrajna zdravljenja zaradi covida potrebujejo bolniki na intenzivnih terapijah. Včasih je presaditev pljuč, poškodovanih zaradi covida, edini izhod. Ta možnost pa je dana le nekaterim.
Neveljaven email naslov