Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na ministrstvu za Infrastrukturo naj bi v kratkem v vladno potrditev poslali predlog sprememb zakona o pravilih v cestnem prometu. Sprememb so se sicer lotili že pred več kot letom dni, o čemer je tekla tudi javna razprava, zdaj pa naj bi bile te nared za obravnavo na vladi in potem tudi za zakonodajni postopek. Poleg drugega, so se zdaj pojavili tudi predlogi o znižanju denarnih kazni za nekatere prekoračitve najvišje dovoljene hitrosti. Večinoma gre za manjše prekoračitve, in so temu primerno tudi predlagana znižanja manjša - po nekaj deset evrov, znižali pa naj bi tudi kazni za večjo prekoračitev na območju umirjenega oz. skupnega prometa in na območju omejene hitrosti. Kazen za prekoračitev za 20 do 30 km/h je na teh območjih zdaj 1000 evrov, po novem naj bi bila prepolovljena, torej 500 €. Bi pa te in druge prekrške kaznovali z več kazenskimi točkami.
Kot pravijo na ministrstvu za infrastrukturo, vse podrobnosti še niso povsem dorečene, a nekatere denarne kazni nameravajo znižati. Dejstvo je, da je Slovenija med državami, kjer so denarni kazni za te in druge prekrške med najvišjimi, sploh ob upoštevanju kupne moči, kljub temu pa je hitrost vzrok za skoraj polovico vseh najhujših nesreč v Sloveniji. Strokovna javnost je predlog sprejela z nekaj zadržki; o tem kakšni so, več v nadaljevanju. Najprej pa poslušajmo, kako vzroke in namen znižanja nekaterih glob pojasnjuje minister za Infrastrukturo Jernej Vrtovec, ki mi je uvodoma povedal, da so do predloga prišli, ko so primerjali našo kaznovalno politiko s tistimi v Avstriji, Italiji, Franciji in Nemčiji.
Ministrstvo za infrastrukturo namerava predlagati znižanje denarnih kazni za nekatere prekoračitve hitrosti
Na Ministrstvu za infrastrukturo naj bi v kratkem v vladno potrditev poslali predlog sprememb zakona o pravilih v cestnem prometu. Sprememb so se sicer lotili že pred več kot letom dni, o čemer je tekla tudi javna razprava, zdaj pa naj bi bile te nared za obravnavo na vladi in potem tudi za zakonodajni postopek. Poleg drugega so se zdaj pojavili tudi predlogi o znižanju denarnih kazni za nekatere prekoračitve najvišje dovoljene hitrosti. Po večini gre za manjše prekoračitve in so temu primerno tudi predlagana znižanja manjša – po nekaj deset evrov, znižali pa naj bi tudi kazni za večjo prekoračitev na območju umirjenega oz. skupnega prometa in na območju omejene hitrosti. Kazen za prekoračitev za od 20 do 30 km/h je na teh območjih zdaj tisoč evrov, po novem naj bi bila prepolovljena, torej 500 evorv. Bi pa te in druge prekrške kaznovali z več kazenskimi točkami.
Vsi sogovorniki se strinjajo, da je treba vlagati v preventivo in ozaveščanje voznikov. Strinjajo se tudi, da so kazni visoke, vendar pa pripominjajo, da je zaradi manj nadzora tudi manjša možnost, da bi bili zaloteni pri prekršku. Poleg tega pa imamo tudi polovičke, ki razpolovijo kazen, če račun plačamo v osmih dneh.
Minister Jernej Vrtovec: Ocenjujemo, da je kazenska politika ponekod precej inkasantna, kar pomeni, da ljudje plačujejo kazni na odsekih, na katerih je hitrost že tako omejena in ogroženost ni tako velika.
Na vprašanje, ali je bil AMZS povabljen k pripravi tega predloga, Jure Kostajnšek odgovori, da so sodelovali v javni razpravi pred dobrim letom, vendar takrat predloga o spremembi višine sankcij ni bilo. Tej spremembi sicer ne nasprotujejo.
Jure Kostajnšek, AMZS: Za varnost v prometu smo veliko naredili s tem, da smo dogradili avtocestni prometni križ, ki pa zdaj ponekod že pregoreva, in z uvedbo vinjet omogočili še precej več uporabnikom uporabo varnejših avtocest. Redno vzdržujemo tudi državne ceste. Če pomislimo, da smo včasih imeli več kot 700 mrtvih na leto in pozneje 350 mrtvih in imamo zdaj približno sto mrtvih na cestah letno, lahko rečemo, da smo varnost na cestah precej izboljšali.
Robert Štaba se sicer strinja, da so kazni pri nas visoke, vendar opozarja na povezavo med višino kazni in možnostjo, da te zalotijo pri prekršku. V nekaterih drugih državah po Evropi so kazni sicer nižje, a imajo bistveno večji nadzor, z večjim številom merilnikov hitrosti.
Robert Štaba, zavod Varna pot: Če ni doslednejšega nadzora in prekrški na koncu niso sankcionirani, kaznovalna politika nima učinka. V Sloveniji se je ob tem pravnem sistemu, ki ga imamo, vsakdo, ki išče bližnjice, sposoben izogniti kazni tako zaradi hitrosti kot zaradi alkohola. Sploh ni treba poznati nobenega pravnika, le na internet greš in najdeš pravi nasvet. Do danes nobena vlada ni bila pripravljena zamašiti teh pravnih lukenj.
Na očitek, da je ministrstvo obšlo stroko, minister Jernej Vrtovec zanika in poudarja, da so se pogovarjali z različnimi strokovnjaki, ki so povedali, da kazen ni edini instrument doseganja varnosti v prometu.
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na ministrstvu za Infrastrukturo naj bi v kratkem v vladno potrditev poslali predlog sprememb zakona o pravilih v cestnem prometu. Sprememb so se sicer lotili že pred več kot letom dni, o čemer je tekla tudi javna razprava, zdaj pa naj bi bile te nared za obravnavo na vladi in potem tudi za zakonodajni postopek. Poleg drugega, so se zdaj pojavili tudi predlogi o znižanju denarnih kazni za nekatere prekoračitve najvišje dovoljene hitrosti. Večinoma gre za manjše prekoračitve, in so temu primerno tudi predlagana znižanja manjša - po nekaj deset evrov, znižali pa naj bi tudi kazni za večjo prekoračitev na območju umirjenega oz. skupnega prometa in na območju omejene hitrosti. Kazen za prekoračitev za 20 do 30 km/h je na teh območjih zdaj 1000 evrov, po novem naj bi bila prepolovljena, torej 500 €. Bi pa te in druge prekrške kaznovali z več kazenskimi točkami.
Kot pravijo na ministrstvu za infrastrukturo, vse podrobnosti še niso povsem dorečene, a nekatere denarne kazni nameravajo znižati. Dejstvo je, da je Slovenija med državami, kjer so denarni kazni za te in druge prekrške med najvišjimi, sploh ob upoštevanju kupne moči, kljub temu pa je hitrost vzrok za skoraj polovico vseh najhujših nesreč v Sloveniji. Strokovna javnost je predlog sprejela z nekaj zadržki; o tem kakšni so, več v nadaljevanju. Najprej pa poslušajmo, kako vzroke in namen znižanja nekaterih glob pojasnjuje minister za Infrastrukturo Jernej Vrtovec, ki mi je uvodoma povedal, da so do predloga prišli, ko so primerjali našo kaznovalno politiko s tistimi v Avstriji, Italiji, Franciji in Nemčiji.
Ministrstvo za infrastrukturo namerava predlagati znižanje denarnih kazni za nekatere prekoračitve hitrosti
Na Ministrstvu za infrastrukturo naj bi v kratkem v vladno potrditev poslali predlog sprememb zakona o pravilih v cestnem prometu. Sprememb so se sicer lotili že pred več kot letom dni, o čemer je tekla tudi javna razprava, zdaj pa naj bi bile te nared za obravnavo na vladi in potem tudi za zakonodajni postopek. Poleg drugega so se zdaj pojavili tudi predlogi o znižanju denarnih kazni za nekatere prekoračitve najvišje dovoljene hitrosti. Po večini gre za manjše prekoračitve in so temu primerno tudi predlagana znižanja manjša – po nekaj deset evrov, znižali pa naj bi tudi kazni za večjo prekoračitev na območju umirjenega oz. skupnega prometa in na območju omejene hitrosti. Kazen za prekoračitev za od 20 do 30 km/h je na teh območjih zdaj tisoč evrov, po novem naj bi bila prepolovljena, torej 500 evorv. Bi pa te in druge prekrške kaznovali z več kazenskimi točkami.
Vsi sogovorniki se strinjajo, da je treba vlagati v preventivo in ozaveščanje voznikov. Strinjajo se tudi, da so kazni visoke, vendar pa pripominjajo, da je zaradi manj nadzora tudi manjša možnost, da bi bili zaloteni pri prekršku. Poleg tega pa imamo tudi polovičke, ki razpolovijo kazen, če račun plačamo v osmih dneh.
Minister Jernej Vrtovec: Ocenjujemo, da je kazenska politika ponekod precej inkasantna, kar pomeni, da ljudje plačujejo kazni na odsekih, na katerih je hitrost že tako omejena in ogroženost ni tako velika.
Na vprašanje, ali je bil AMZS povabljen k pripravi tega predloga, Jure Kostajnšek odgovori, da so sodelovali v javni razpravi pred dobrim letom, vendar takrat predloga o spremembi višine sankcij ni bilo. Tej spremembi sicer ne nasprotujejo.
Jure Kostajnšek, AMZS: Za varnost v prometu smo veliko naredili s tem, da smo dogradili avtocestni prometni križ, ki pa zdaj ponekod že pregoreva, in z uvedbo vinjet omogočili še precej več uporabnikom uporabo varnejših avtocest. Redno vzdržujemo tudi državne ceste. Če pomislimo, da smo včasih imeli več kot 700 mrtvih na leto in pozneje 350 mrtvih in imamo zdaj približno sto mrtvih na cestah letno, lahko rečemo, da smo varnost na cestah precej izboljšali.
Robert Štaba se sicer strinja, da so kazni pri nas visoke, vendar opozarja na povezavo med višino kazni in možnostjo, da te zalotijo pri prekršku. V nekaterih drugih državah po Evropi so kazni sicer nižje, a imajo bistveno večji nadzor, z večjim številom merilnikov hitrosti.
Robert Štaba, zavod Varna pot: Če ni doslednejšega nadzora in prekrški na koncu niso sankcionirani, kaznovalna politika nima učinka. V Sloveniji se je ob tem pravnem sistemu, ki ga imamo, vsakdo, ki išče bližnjice, sposoben izogniti kazni tako zaradi hitrosti kot zaradi alkohola. Sploh ni treba poznati nobenega pravnika, le na internet greš in najdeš pravi nasvet. Do danes nobena vlada ni bila pripravljena zamašiti teh pravnih lukenj.
Na očitek, da je ministrstvo obšlo stroko, minister Jernej Vrtovec zanika in poudarja, da so se pogovarjali z različnimi strokovnjaki, ki so povedali, da kazen ni edini instrument doseganja varnosti v prometu.
Svet je osupnila grozljiva agresija Rusije na suvereno državo Ukrajino. Zgodilo se je, kar so nekateri napovedovali, pa vendar se je zdelo, da je v današnjem času to skoraj nemogoče. Z Ukrajine smo dobivali informacije o spopadih na vzhodu države, kjer je frontna črta med ukrajinskimi silami in silami upornikov iz Donetska in Luganska, pa o ruskem zavzetju Černobila in o tem, da je ruska vojska zavzela letališče pri Kijevu. Mateja Železnikar v pogovoru z Marjanom Vešligajem.
Epidemija je ustavila mnoge popotnike tega sveta. A kot kaže, je čas, da se znova odpravijo na pot. Zlasti tisti, ki se zanašajo na lastne noge. Ena takšnih je Vienna Cammarota, 72-letna italijanska upokojenka. Pri sosedih je dobro poznajo kot maratonsko pohodnico. Toda zdaj hoče premagati tudi sebe, saj se 26. aprila odpravlja – za tri leta po Svilni poti. Če ji bo uspelo, bo Vienna Cammarota prva ženska, ki bo pot med Italijo in Pekingom opravila peš. - Še pred odhodom se je z njo v Rimu pogovarjal Janko Petrovec.
Pogovor z Matejem Šurcem, nekdanjim dopisnikom RTV Slovenija iz ZDA o aktualnem dogajanju v Ukrajini, vzporednicah z nekaterimi drugimi vojaškimi spopadi v zgodovini in napovedih nadaljnjega dogajanja.
Aktualne informacje v pogovoru z Andrejem Šterom, vodjo slovenske konzularne službe na MZZ.
Še včeraj so bili Ukrajinci, ki ne živijo na kriznih območjih dokaj optimistični, danes pa so se soočili z vojno. Tujci so v glavnem že zapustili državo, ostajajo nekateri humanitarni delavci in sestre iz katoliškega misijona Marijinih sester v Kijevu v Turji Remeti, centru Zakarpatja ob meji s Slovaško. Cirila Štuber je v Turjo Remeto poklicala sestro Jožico Sterle, ki jo je tako kot večino prebivalcev tega območja začetek spopadov presenetil.
V starem mestnem jedru Ptuja - v prostorih Zveze društev kurentov - poteka urejanje tako imenovane "kurentove hiše." Gre za mini sodoben muzej, v katerem bi radi skozi vse leto predstavljali to izvirno, obredno, mistično, demonsko etnografsko masko in njen pomen ter poslanstvo. So sredi del in načrtujejo, da bo kurentova hiša nared najkasneje do prihodnjega kurentovanja. Gradbišče kurentove hiše si je ogledala naša ptujska dopisnica Gabrijela Milošič
Spremljamo razmere v Ukrajini, komentira jih naš nekdanji moskovski dopisnik Miha Lampreht.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pred šestdesetimi leti je administracija ameriškega predsednika Johna F. Kennedyja sprejela obsežne sankcije proti Kubi, s katerimi naj bi dosegli spremembo ekonomskega in političnega sistema, ki so ga uvedle kubanske oblasti. Gospodarska blokada še vedno traja, zakaj? V čem tiči ameriški interes, kakšna je Bidnova politika do Kube? In ali lahko razmere na Kubi leta 1962 res primerjamo z razmerami v Ukrajini leta 2022?
V državnem zboru danes glasujejo o noveli zakona, ki ureja občasno in začasno delo upokojencev. Po spremembi bodo upokojenci lahko delali več – zdaj so lahko delali največ 60 ur mesečno, po novem bodo lahko največ 90 ur. Spremembe bodo veljale do konca leta, cilj novele zakona pa je pomagati delodajalcem, ki se zaradi odsotnosti povezanimi z epidemijo soočajo s pomanjkanjem zaposlenih.
Na pobudo Svetovne zveze društev turističnih vodnikov 21. februarja obeležujemo mednarodni dan turističnih vodnikov. Turistični vodniki po Sloveniji se bodo tako danes javnosti v luči boljših zdravstvenih razmer predstavili s številnimi dogodki v živo, v ospredje pa so letos postavili željo po sodelovanju pri ponovnem zagonu turizma. Turistični vodniki so ambasadorji destinacije, kot Nina Buh, ki predstavlja predvsem destinacijo Rogla-Pohorje, čeprav ji tudi preostala Slovenija ni neznanka. Pred kratkim je postala tudi članica upravnega odbora Svetovne zveze društev turističnih vodnikov. Nina Buh je Andreji Čokl najprej pojasnila, zakaj mednarodni dan turističnih vodnikov obeležujemo prav 21. februarja.
Politika "levo-desno" mlade odvrača od politične participacije, a mlada generacija bi na prihajajočih državnozborskih volitvah lahko odigrala pomembno vlogo
Prehrambna panoga predstavlja desetino obsega gospodarstva Italije, ki skoraj tretjino proizvedene hrane tudi izvozi. Zato ne čudi, da v sosednji državi to zimo zvonijo alarmi. Razlog za to je evropski poskus poenotenja oznak za hranilno vrednost živil. Največ možnosti ima francoski predlog Nutriscore; toda v Italiji menijo, da favorizira industrijske izdelke na račun tradicije. Iz Rima poroča Janko Petrovec.
Zveza društev za cerebralno paralizo Slovenije – Zveza Sonček je v začetku meseca dala pobudo in predlaga spremembo Zakona o volitvah v državni zbor za uresničevanje 29. člena Konvencije o pravicah invalidov ter preprečevanja diskriminacije zaradi invalidnosti. Na dan 3. januarja letos volilne pravice ni imelo 2.929 polnoletnih državljanov Republike Slovenije. Volilna pravica je bila tem osebam odvzeta na podlagi omenjenega zakona, saj v 7. členu uzakonja možnost, da se osebi, ki jo sodišče postavi pod skrbništvo in ugotovi, da ni sposobna razumeti pomena, namena in učinkov volitev, odvzame pravica voliti in biti voljen v državni zbor. Prispevek Petre Medved.
Organizacija Human Rights Watch opozarja, da so številni prosilci za azil v migrantskih centrih zaprti tudi več let in da Avstralija s tem grobo krši mednarodno pravo.
Lastniki gozdov lahko z optimizmom opazujejo trend naraščanja odkupnih cen lesa in gozdno lesnih sortimentov vse od prvega vrha Covid- epidemije. Na slovenskem trgu so po zadnjih uradnih podatkih v drugi polovici lanskega leta cene lesa in tudi drv dosegle rekordno rast. Da se ob ugodnih cenovnih trendih gospodarjenje z gozdom in prodaja sortimentov splača, potrjujejo tudi poslovni rezultati državnega podjetja SIDG – Slovenski državni gozdovi, ki je za lani objavilo rekordne dobičke. Medtem ko je povečevanje cen za les že spodbudilo zanimanje odkupovalcev, pa zasebnih lastnikov gozdov to še ni motiviralo k večjemu poseku. Neizkoriščena možnost za male zasebne lastnike je oddaja gozda v upravljanje profesionalnim podjetjem. Na trg lesa iz zasebnih gozdov kot odkupovalci želijo resneje vstopiti tudi zadruge. Več Jernejka Drolec.
Prihodnji teden se začenjajo zimske počitnice za osnovnošolce in srednješolce iz zahodnih regij, smučarska sezona pa je v polnem razmahu. Epidemiološke razmere se pri nas počasi izboljšujejo, posamezne evropske države pa rahljajo ukrepe za preprečevanje širjenja okužb. Za vse, ki se odpravljajo na smučanje ali na izlet v tujino, smo zato pripravili kratek pregled veljavnih pogojev za prestop meja in vstop na smučišče.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Zakon o volilni in referendumski kampanji pravi, da se kampanja lahko začne najprej 30 dni pred volitvami, zaključiti pa se mora najkasneje 24 ur pred dnem glasovanja. Prav tako morajo liste, ki nastopajo na volitvah, v ta namen 45 dni pred volitvami odpreti poseben transakcijski račun z oznako za volilno kampanjo. Preko tega računa namreč računsko sodišče lahko nadalje sledi stroškom, katerih del ob vstopu v državni zbor povrne. Uradni začetek volilne kampanje bo torej 24. marca, po državi pa že lahko spremljamo politične plakate, ki nagovarjajo potencialne volivce. Med njimi prevladujejo plakati strank Konkretno, Povežimo Slovenijo in SDS.
Neveljaven email naslov