Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Epidemij je znova ustavila tudi vse kulturne prireditve in kulturne ustanove samevajo. A v kamniškem Domu kulture so v teh dneh svoje prostore in naprave odstopili učiteljem, ki želijo svoje učne ure narediti kar najbolj zanimive in dinamične. Dom kulture Kamnik, Mladinski center Kotlovnica in društvo Priden možic so namreč skupaj ponudili pomoč kamniškim šolam pri učenju na daljavo. Med delom jih je obiskala Romana Erjavec.
Kulturni dom Kamnik s svojimi tehničnimi in prostorskimi zmogljivostmi pomaga učiteljem pri učenju na daljavo
Epidemija je znova ustavila tudi vse kulturne prireditve, kulturne ustanove samevajo. A v kamniškem Domu kulture so v teh dneh svoje prostore in naprave odstopili učiteljem, ki želijo svoje učne ure narediti kar najbolj zanimive in dinamične. Dom kulture Kamnik, Mladinski center Kotlovnica in društvo Priden možic so namreč skupaj ponudili pomoč kamniškim šolam pri učenju na daljavo.
Kot pravi Goran Završnik, direktor kulturnega društva Priden možic, kultura in šolstvo morata hoditi z roko v roki, zato odločitev, da ponudijo pomoč učiteljem, ki želijo svoje ure narediti privlačnejše in bolj dinamične, ni bila težka:
"Sedeli smo, takrat, ko smo še lahko, na kavi z učiteljicami. Povedale so, da imajo pri šolanju na daljavo relativno banalne težave, tudi tehnične. In nenazadnje, številni akterji v kamniški kulturi imamo posadko in opremo. In lahko pomagamo z zmožnostmi, ki jih imajo vsi kulturni domovi po Sloveniji."
Profesorica slovenščine Mojca Fuchs Lukežič je bila med tistimi, ki se je že spomladi spopadla z izzivom tehnične opreme svojih ur:
"V prvem delu korone smo učitelji snemali sami doma za računalnikom. Sicer je bil posnetek v redu, a kvalitativno to veliko boljše zdaj počnemo. Ker prezentacije oživijo. Ker ni samo glasu, ampak vidi učenec svojega učitelja, ki pokaže, ki opozori, ki opomni. In ne sledi samo prezentaciji in tistega ne prepisuje kot pisalni stroj."
Kot pravi učitelj telesne vzgoje Aleš Prosen z OŠ Frana Albrehta, ki vaje na odru svojim učencem predstavlja ob pomoči svojih dveh hčera, je tudi sam že v spomladanskem času doma snemal videoposnetke:
"Posnetki takrat niso bili ravno najboljši. Hreščalo je ali pa se kaj ni slišalo. Zdaj, v drugem valu, pa so nam ponudili, da pridemo v Dom kulture Kamnik in tu posnamemo. Tako da je vse, glas in glasba v ozadju in vse ostalo, veliko bolj profesionalno."
Skupna želja vseh sogovornikov in najbrž tudi vseh preostalih učiteljev, staršev in učencev je torej, da bi ti izvirni posnetki učnih ur, ki v teh tednih nastajajo v Domu kulture v Kamniku, kmalu na spletu ostali le še kot dokaz nekega izjemnega časa, za katerega si vsi želimo, da se nikoli več ne povrne.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Epidemij je znova ustavila tudi vse kulturne prireditve in kulturne ustanove samevajo. A v kamniškem Domu kulture so v teh dneh svoje prostore in naprave odstopili učiteljem, ki želijo svoje učne ure narediti kar najbolj zanimive in dinamične. Dom kulture Kamnik, Mladinski center Kotlovnica in društvo Priden možic so namreč skupaj ponudili pomoč kamniškim šolam pri učenju na daljavo. Med delom jih je obiskala Romana Erjavec.
Kulturni dom Kamnik s svojimi tehničnimi in prostorskimi zmogljivostmi pomaga učiteljem pri učenju na daljavo
Epidemija je znova ustavila tudi vse kulturne prireditve, kulturne ustanove samevajo. A v kamniškem Domu kulture so v teh dneh svoje prostore in naprave odstopili učiteljem, ki želijo svoje učne ure narediti kar najbolj zanimive in dinamične. Dom kulture Kamnik, Mladinski center Kotlovnica in društvo Priden možic so namreč skupaj ponudili pomoč kamniškim šolam pri učenju na daljavo.
Kot pravi Goran Završnik, direktor kulturnega društva Priden možic, kultura in šolstvo morata hoditi z roko v roki, zato odločitev, da ponudijo pomoč učiteljem, ki želijo svoje ure narediti privlačnejše in bolj dinamične, ni bila težka:
"Sedeli smo, takrat, ko smo še lahko, na kavi z učiteljicami. Povedale so, da imajo pri šolanju na daljavo relativno banalne težave, tudi tehnične. In nenazadnje, številni akterji v kamniški kulturi imamo posadko in opremo. In lahko pomagamo z zmožnostmi, ki jih imajo vsi kulturni domovi po Sloveniji."
Profesorica slovenščine Mojca Fuchs Lukežič je bila med tistimi, ki se je že spomladi spopadla z izzivom tehnične opreme svojih ur:
"V prvem delu korone smo učitelji snemali sami doma za računalnikom. Sicer je bil posnetek v redu, a kvalitativno to veliko boljše zdaj počnemo. Ker prezentacije oživijo. Ker ni samo glasu, ampak vidi učenec svojega učitelja, ki pokaže, ki opozori, ki opomni. In ne sledi samo prezentaciji in tistega ne prepisuje kot pisalni stroj."
Kot pravi učitelj telesne vzgoje Aleš Prosen z OŠ Frana Albrehta, ki vaje na odru svojim učencem predstavlja ob pomoči svojih dveh hčera, je tudi sam že v spomladanskem času doma snemal videoposnetke:
"Posnetki takrat niso bili ravno najboljši. Hreščalo je ali pa se kaj ni slišalo. Zdaj, v drugem valu, pa so nam ponudili, da pridemo v Dom kulture Kamnik in tu posnamemo. Tako da je vse, glas in glasba v ozadju in vse ostalo, veliko bolj profesionalno."
Skupna želja vseh sogovornikov in najbrž tudi vseh preostalih učiteljev, staršev in učencev je torej, da bi ti izvirni posnetki učnih ur, ki v teh tednih nastajajo v Domu kulture v Kamniku, kmalu na spletu ostali le še kot dokaz nekega izjemnega časa, za katerega si vsi želimo, da se nikoli več ne povrne.
Po številu presajenih človeških src na milijon prebivalcev je naša država v samem svetovnem vrhu. Le leta 2019 se je na prvem mestu izmenjala z Združenimi državami Amerike. Veliko zaslug za ta uspeh ima Javni zavod Republike Slovenije za presaditve organov in tkiv, ki ga je pred dvajsetimi leti soustanovila in do letošnjega leta tudi uspešno vodila prim. Danica Avsec. Specialistka intenzivne medicine in anestezije pravi, da darovanje organov ni samo medicinski postopek, ampak sega globlje. Foto: Slovenija-transplant
Ob 30. obletnici začetka vojne v Bosni in Hercegovini je zavod Divja misel s partnerji pripravil razstavi, ki izpričujeta stiske, občutenja in zgodbe prvih bosansko-hercegovskih beguncev, ki so prebegnili v Slovenijo.
Mineva 80 let od pregona koroških Slovencev z njihovih domov. 14. in 15. aprila 1942 so namreč z njihovih domačij odpeljali skoraj 1000 koroških Slovencev, najprej v zbirno taborišče v Žrelcu pri železniški postaji v Celovcu, nato pa z vlaki v taborišča tretjega rajha, namenjena zbiranju nemško govorečih, ki bi jih nato naselili na okupiranih ozemljih. Na domačije pregnanih koroških Slovencev so naselili nemško govoreče iz Kanalske doline. Pregnani so se vrnili konec vojne leta 1945 in naleteli na izropane domove ali pa so v njih gospodarili tujci. Gre za še eno od travmatičnih izkušenj koroških Slovencev, o kateri se pogovarjamo z zgodovinarjem, predsednikom Slovenskega znanstvenega inštituta v Celovcu Valentinom Simo.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualno dogajanje v Ukrajini komentira naš zunanjepolitični komentator in nekdanji dopisnik iz Moskve Miha Lampreht.
V Veroni se v teh dneh odvija ena osrednjih vinarskih prireditev v svetu, sejem Vinitaly. Dogodek s častivredno tradicijo je tokrat znova odprl vrata po dveh letih, na njem pa se predstavlja na tisoče razstavljavcev iz vseh italijanskih dežel in številnih držav sveta. Slovenska udeležba je tokrat še posebej močna, pozornost javnosti pa so včeraj vzbudila zlasti slovenska oranžna vina. Vinitaly je obiskal naš rimski dopisnik Janko Petrovec.
Mesec april je mesec čistilnih akcij. V Ljubljani prav danes poteka osrednja čistilna akcija. Čistimo tudi manjše kraje, potoke in reke. V sredini marca so potapljači v 30. Mednarodni ekološki akciji Drava 2022 v Mariboru, na Ptuju in v Varaždinu odstranjevali odpadke iz reke Drave. Tradicionalno bodo potapljači čistili Ljubljanico, in sicer 23. aprila. Ali smo v zadnjem desetletju postali bolj osveščeni, je eno do vprašanj za Katjo Sreš, predsednico društva Ekologi brez meja.
V Državnem zboru se je ob 14. uri sklenil že 32-ti nacionalni otroški parlament, ki ga organizira Zveza prijateljev mladine. V veliki parlamentarni dvorani se je zbralo 112 otrok iz vse države. V okviru teme Moja poklicna prihodnost so opozarjali na pomembnost informiranja o poklicih prihodnosti, o vplivu pandemije covida-19 na izbiro poklica in o problemih šolskega sistema.
Se ljudje na volitvah odločamo racionalno ali emocionalno? Kaj vse vpliva na to, koga bomo obkrožili na volilnih lističih? Lahko rečemo, da so ene izbire bolj ali manj pametne od drugih? S psihologom Žanom Lepom, mladim raziskovalcem in asistentom na oddelku za psihologijo Filozofske fakultete v Ljubljani, se je pogovarjala Cirila Štuber.
Vam je znana ta rutina: zjutraj se odpravite v kavarno, vzamete časopis, natakar pa vam, ker ste stalni gost, prinese vašo izbrano kavo? Eno izmed zbirališč Ljubljančanov in Ljubljančank je že od leta 1905 odprta kavarna Union, v kateri se je v stoletjih zvrstilo kar nekaj intelektualcev, umetnikov, boemov, nastale so različne zgodbe in anekdote. S prenovo Kavarne pa želijo ponuditi mešanico tradicije in sodobnosti. O kavarnah pri nas in po svetu v prispevku Tine Lamovšek.
8. aprila 1971 v Londonu se je na prvem svetovnem romskem kongresu rodil romski aktivizem. Slednjega prevzemajo tudi mladi v Mariboru, ki so današnji dan namenili prav posebni ciljni skupini.
Avto-moto zveza Slovenije in Rdeči križ Slovenije aprila po Sloveniji izvajata brezplačne obnovitvene tečaje prve pomoči. Na triurnem tečaju udeleženci lahko osvežijo svoja znanja in veščine o temeljnih postopkih oživljanja ter drugih najnujnejših ukrepih prve pomoči. Tečaj je že potekal v Radovljici in obiskala ga je obiskala tudi Romana Erjavec.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V okviru festivala Trigger, ki je v Ljubljani in Mariboru potekal prejšnji teden, je gostovala tudi producentka, umetnica in okolijska aktivistka Pippa Bailey. V svojem delu, ki je razpeto med Združeno kraljestvo in Avstralijo, raziskuje možnost povezovanja različnih delov družbe z namenom reševanja družbenih problemov in kriz. Predvsem jo zanimata okolijska problematika in enakost spolov. Pri reševanju teh problemov je treba pustiti ob strani svoj ego, pravi, se sprijazniti s stvarmi, ki jih ne vemo ter se hkrati zanašati na znanja, ki jih imamo. Z njo se je pogovarjal Miha Žorž.
Na Prevaljah nastaja muzej bralne značke, turiste pa privablja tudi Prežihova domačija in Vorančeva pot, ki se začne v Kotljah pri bakrenem pobiču s solzicami. Od tja vodi pot proti Rimskemu vrelcu. Sicer pa so bili Kuharjevi bolj reven rod, živeli so kot najemniki pri Kotniku. O tem, da je tam živel Voranc s starši danes priča le že spominska plošča.
Neveljaven email naslov