Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Letošnja zima z debelo snežno odejo kar vabi v gore, kjer je po podatkih ARSO na višini okoli 1500 metrov znatna nevarnost snežnih plazov. Dogajanje na območju Zelenice in tega dela Karavank že šesto leto pozorno opazuje Služba za varstvo pred snežnimi plazovi Tržič- Zelenica, ki je edina v državi. Ob podpori tržiške občine ekipa spremlja razmere na Zelenici, kjer so postavljene tudi tri vremenske postaje. Z lokalnim lavinskim biltenom preventivno obvešča in opozarja obiskovalce gora in turne smučarje o razmerah in nevarnostih snežnih plazov.
Služba za varstvo pred snežnimi plazovi Zelenica – Tržič
Letošnja zima z debelo snežno odejo kar vabi v gore, kjer je po podatkih ARSO na višini okoli 1500 metrov znatna nevarnost snežnih plazov. Dogajanje na območju Zelenice in tega dela Karavank že šesto leto pozorno opazuje Služba za varstvo pred snežnimi plazovi Tržič- Zelenica, ki je edina v državi. Ob podpori tržiške občine ekipa spremlja razmere na Zelenici, kjer so postavljene tudi tri vremenske postaje. Z lokalnim lavinskim biltenom preventivno obvešča in opozarja obiskovalce gora in turne smučarje o razmerah in nevarnostih snežnih plazov. Za lokalni bilten skrbijo Primož Štamcar, Manca Volk Bahun in Gregor Bahun.
"Ob pol petih vstajamo, pregledamo vse podatke, tudi koroške lavinske službe. V lavinskem biltenu v dveh stavkih nazorno opozorimo na nevarnost proženja snežnih plazov," pojasnjuje Gregor Bahun.
"Turnih smučarjev je tudi zaradi epidemije in zaprtih smučišč vse več. Smučarji s smučišč so postali turni smučarji, ki pa, vsaj tako opažamo, ne uporabljajo lavinskega trojčka. Teh je po naših presojah dobra tretjina. Na Ljubelju, na obeh straneh so oznake, table o nevarnosti snežnih plazov. Nekateri opozorila prezrejo in se nanje požvižgajo, med njimi tudi nekateri starši z otroki, ki odhajajo na sankaške proge. Tudi tam prežijo nevarnosti."
Manca Volk Bahun, ki je plazove v slovenskih Alpah podrobneje raziskovala tudi v doktorski disertaciji, opozarja, da so trenutno najbolj nevarni kložasti plazovi, veliko je tudi napihanega snega.
"Snežni plazovi so vsakoletna nevarnost, letos so nevarnosti tudi v sredogorju. Zelenica je črno območje za snežne plazove. Splošna ocena nevarnosti je lahko nižja, krajevno pa je v posameznih lahko grapah višja kot je razglašeno v lavinskem biltenu."
"Že doma se moramo pripraviti na turo. Ves čas, ko smo na poti, opazujmo svet okoli sebe. Narava nas opozarja na nevarnosti, zato jo je dobro tudi poslušat." Dobra in odgovorna priprava na turo že tri desetletja odlikuje Mateja Mejovška, alpinista, turnega smučarja in plezalca. Ob poznavanju terena je preučil nevarnost plazov, vreme. Begunjščica je njegova pogosta smučarska izbira. Tako je bilo tudi minuli ponedeljek, ko se je s prijatelji, turnimi smučarji, po Šentanskem plazu odpravil na Begunjščico. Kot tretjemu smučarju se je sprožila kloža, plaz ga je odnesel pesto metrov nižje.
"Kadar smučam zahtevne ture z večjo nevarnostjo plazu, vedno uporabljam plazovni nahrbtnik. En, dva tri, me je potegnilo v plaz, s skrajnimi močmi v temi sem potegnil za ročko, da se je balon sprožil. Odločilna je bila prijateljska pomoč, vsi smo bili dobro pripravljeni in opremljeni s plazovnim trojčkom. Ko me je plaz odložil, so videli piko, k sreči so me opazili, reševanje je bilo hitro zaključeno."
"Po poškodbi gležnja sem v bolnici na hitro zbral misli in trenutke ter razmišljal, da bi iskreno opisal, kaj se je zgodilo, kaj sem naredil dobro, kaj slabo, kaj vse te lahko čaka v gorah. V gorah moraš biti vedno previden, nesreča nikoli ne počiva, kljub izkušnjam in znanju nikoli ne veš vsega," je pomembno sporočilo Mateja Mejovška, ki ga je objavil tudi v skupini turnih smučarjev.
4425 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Letošnja zima z debelo snežno odejo kar vabi v gore, kjer je po podatkih ARSO na višini okoli 1500 metrov znatna nevarnost snežnih plazov. Dogajanje na območju Zelenice in tega dela Karavank že šesto leto pozorno opazuje Služba za varstvo pred snežnimi plazovi Tržič- Zelenica, ki je edina v državi. Ob podpori tržiške občine ekipa spremlja razmere na Zelenici, kjer so postavljene tudi tri vremenske postaje. Z lokalnim lavinskim biltenom preventivno obvešča in opozarja obiskovalce gora in turne smučarje o razmerah in nevarnostih snežnih plazov.
Služba za varstvo pred snežnimi plazovi Zelenica – Tržič
Letošnja zima z debelo snežno odejo kar vabi v gore, kjer je po podatkih ARSO na višini okoli 1500 metrov znatna nevarnost snežnih plazov. Dogajanje na območju Zelenice in tega dela Karavank že šesto leto pozorno opazuje Služba za varstvo pred snežnimi plazovi Tržič- Zelenica, ki je edina v državi. Ob podpori tržiške občine ekipa spremlja razmere na Zelenici, kjer so postavljene tudi tri vremenske postaje. Z lokalnim lavinskim biltenom preventivno obvešča in opozarja obiskovalce gora in turne smučarje o razmerah in nevarnostih snežnih plazov. Za lokalni bilten skrbijo Primož Štamcar, Manca Volk Bahun in Gregor Bahun.
"Ob pol petih vstajamo, pregledamo vse podatke, tudi koroške lavinske službe. V lavinskem biltenu v dveh stavkih nazorno opozorimo na nevarnost proženja snežnih plazov," pojasnjuje Gregor Bahun.
"Turnih smučarjev je tudi zaradi epidemije in zaprtih smučišč vse več. Smučarji s smučišč so postali turni smučarji, ki pa, vsaj tako opažamo, ne uporabljajo lavinskega trojčka. Teh je po naših presojah dobra tretjina. Na Ljubelju, na obeh straneh so oznake, table o nevarnosti snežnih plazov. Nekateri opozorila prezrejo in se nanje požvižgajo, med njimi tudi nekateri starši z otroki, ki odhajajo na sankaške proge. Tudi tam prežijo nevarnosti."
Manca Volk Bahun, ki je plazove v slovenskih Alpah podrobneje raziskovala tudi v doktorski disertaciji, opozarja, da so trenutno najbolj nevarni kložasti plazovi, veliko je tudi napihanega snega.
"Snežni plazovi so vsakoletna nevarnost, letos so nevarnosti tudi v sredogorju. Zelenica je črno območje za snežne plazove. Splošna ocena nevarnosti je lahko nižja, krajevno pa je v posameznih lahko grapah višja kot je razglašeno v lavinskem biltenu."
"Že doma se moramo pripraviti na turo. Ves čas, ko smo na poti, opazujmo svet okoli sebe. Narava nas opozarja na nevarnosti, zato jo je dobro tudi poslušat." Dobra in odgovorna priprava na turo že tri desetletja odlikuje Mateja Mejovška, alpinista, turnega smučarja in plezalca. Ob poznavanju terena je preučil nevarnost plazov, vreme. Begunjščica je njegova pogosta smučarska izbira. Tako je bilo tudi minuli ponedeljek, ko se je s prijatelji, turnimi smučarji, po Šentanskem plazu odpravil na Begunjščico. Kot tretjemu smučarju se je sprožila kloža, plaz ga je odnesel pesto metrov nižje.
"Kadar smučam zahtevne ture z večjo nevarnostjo plazu, vedno uporabljam plazovni nahrbtnik. En, dva tri, me je potegnilo v plaz, s skrajnimi močmi v temi sem potegnil za ročko, da se je balon sprožil. Odločilna je bila prijateljska pomoč, vsi smo bili dobro pripravljeni in opremljeni s plazovnim trojčkom. Ko me je plaz odložil, so videli piko, k sreči so me opazili, reševanje je bilo hitro zaključeno."
"Po poškodbi gležnja sem v bolnici na hitro zbral misli in trenutke ter razmišljal, da bi iskreno opisal, kaj se je zgodilo, kaj sem naredil dobro, kaj slabo, kaj vse te lahko čaka v gorah. V gorah moraš biti vedno previden, nesreča nikoli ne počiva, kljub izkušnjam in znanju nikoli ne veš vsega," je pomembno sporočilo Mateja Mejovška, ki ga je objavil tudi v skupini turnih smučarjev.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Jutri bo svetovni dan hepatitisa. V Sloveniji ga bomo zaznamovali že 17-to leto zapored. V Ljubljani danes in jutri poteka akcija testiranja na virus hepatitisa C. Testiranje je brezplačno in anonimno, nanj se ni treba naročati, niti ni treba s seboj prinesti kartice zdravstvenega zavarovanja, poteka pa na infekcijski kliniki v prostorih na Poljanskem nasipu. O nevarnostih hepatitisa na stojnici na Prešernovem trgu ozaveščajo tudi študentje medicine.
V senci Pohorja poteka športni spektakel – Olimpijski festival evropske mladine, ki je oživil Maribor. OFEM je v mesto privabil več kot dva tisoč talentiranih športnikov iz 48-ih držav, ki v tem tednu tekmujejo v 11-ih disciplinah. Tekmovanja so odprta za javnost in obiskovalce vabijo na več kot deset prizorišč. Zaprta pa ostajajo vrata Športne vasi, kar odpira vrsto vprašanj. Kaj se dogaja v ozadju tega sveta? Srce enega najbolj pričakovanih športnih dogodkov leta je obiskala Sara Zmrzlak.
Ekstremni vremenski dogodki, ki smo jim pri nas in tudi v naši soseščini, priča že vse od začetka prejšnjega tedna, so povzročili ogromno škodo na objektih, avtomobilih in seveda v kmetijstvu. Ponekod je toča uničila ves pridelek. Kako ravnati na njivah, v sadovnjakih in vinogradih, da bi škodo na poljščinah in pridelkih ublažili? O tem smo se pogovarjali z magistro Urško Cvelbar s Kmetijsko gozdarskega zavoda Novo mesto.
Lilamors je nov projet pevke Ane Čop, pianista Thila Seeversa ter producenta Jake Arha. Njihov prvenec nosi naslov When I'm Dead, My Dearest. Odličen album prepleta jazz z eksperimentalno elektroakustično glasbo ter tradicionalno poezijo z izvirnimi besedili in govorjeno besedo. Album nosi zelo močno sporočilo in zagotovo ni namenjen površinskemu poslušanju, saj poslušalec šele z večkratnim in poglobljenim spremljanjem lahko dojame vso globino in težo skladb. O albumu se je glasbena urednica Alja Kramar pogovarjala s pevko Ana Čop.
Peter Paco Wrolich, koroški Slovenec, je bil profesionalni kolesar, sodeloval je tudi na tritedenskih dirkah po Franciji in Italiji, nastopal je na olimpijskih igrah leta 1996 in 2000. Kolesarstvu je ostal zavezan tudi po koncu kariere, kot predsednik koroške kolesarske zveze in trener kolesarskega kluba KAC. Po očetovih stopinjah gresta tudi sinova Santiago in Manolo. Slednji je član avstrijske kolesarske reprezentance in bo prihodnji mesec nastopil na svetovnem prvenstvu v Glasgowu. Paco Wrolich spremlja kolesarske dirke, tudi po Franciji, ki ima sloves najprestižnejše na svetu. Takoj po dirki na čas je napovedal, da Tadej Pogačar ne bo mogel premagati Jonasa Vingegaarda. Imeti drugega na Dirki po Franciji je vrhunski rezultat, pravi. Da sta kar dva slovenska kolesarja v svetovnem vrhu, pripisuje kolesarski tradiciji, prepričan pa je, da je to enkraten dogodek, ki se ne bo kmalu ponovil.
Neveljaven email naslov