Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na prizorišču olimpijskih tekmovanj v golfu sta, poleg Pie Babnik in Ane Belac, aktivna tudi vzdrževalca igrišč Grega Mahkovec in Jan Černilec. Kot pravita prostovoljca, je bila njuna velika želja, da bi lahko tako sodelovala na olimpijskih igrah.
Na prizorišču olimpijskih tekmovanj v golfu sta, poleg Pie Babnik in Ane Belac, aktivna tudi vzdrževalca igrišč Grega Mahkovec in Jan Černilec. Kot pravita prostovoljca, je bila njuna velika želja, da bi lahko tako sodelovala na olimpijskih igrah.
Christina Bauer je v Avstriji prava zvezdnica. Njena predavanja in pekovske delavnice so razprodane, knjige z recepti uspešnice, njena baza Backwelt - pekovski svet v majhnem kraju Tamsweg, pa pravo romarsko središče, kamor se z avtobusi vozijo obiskovalci iz cele Avstrije pa tudi Nemčije in Švice.
Na ljubljanskih ulicah in trgih ter v Hiši eksperimentov poteka 15. Znanstival. V okviru festivala, namenjenega spodbujanju ustvarjalnosti ter promociji znanosti in izobraževanja, se bo zvrstilo več kot 80 delavnic in predavanj.
Diplomantka in mlada arhitektka Neža Brankovič je na nedavni podelitvi Plečnikovih nagrad za leto 2024 prejela Štipendijo Plečnikovega sklada. V svojem magistrskem delu, za katerega je bila nagrajena, se je lotila obnove Narodnega doma v Trstu, ideja zanjo pa je nastala ob 100. obletnici požiga Narodnega doma. Kot pravi, želi "posebnost Narodnega doma v Trstu približati vsem in ne zgolj arhitektom, čeprav gre za arhitekturno magistrsko delo".
Drugače bi bilo treba organizirati specializacijo, opozarja predstojnik mariborskega Urgentnega centra Gregor Prosen. Vedno pogostejši so pojavi nasilja v zdravstvenih zavodih. Zanimanja med mladimi za ta poklic je malo. Vedno več pa je tudi paliativnih bolnikov, ki se zaradi pomanjkljive mreže prepogosto znajdejo na urgenci. Ob svetovnem dnevu urgentne medicine smo odgovore iskali na mariborski urgenci.
Mednarodni festival Igraj se z mano že vrsto let opozarja na kulturo vključevanja vseh, tudi oseb s posebnimi potrebami, in z njihovo pomočjo pri organizaciji festivala razbijajo mit o nemoči teh oseb, promovirajo solidarnost in sodelovanje. V pripravo festivalskih dejavnosti festivala Igraj se z mano so vključeni otroci in mladi iz Centra Janeza Levca, vzgojno-izobraževalne ustanove, ki je namenjena vzgoji in izobraževanju ter usposabljanju otrok in mladostnikov s posebnimi potrebami.
Radio Slovenija tudi letos sodeluje na festivalu 26. Mednarodnem festivalu dokumentarne in radijske drame Prix Marulić na Hvaru z radijskim dokumentarcem o ddr. Evgenu Bavčarju: Potovanje na robu noči. Takšna srečanja so priložnost za spoznavanje novih ljudi in veliko učenja, kajti organizatorji festivala so povabili udeležence z več kot 30 držav, da na različnih kotičkih Hvara poslušajo kratke radijske igre in dokumentarce.
Umetnostna galerija Maribor je s trienalom Umetnost in okolje EKO 9 razstavne luči uperila v okoljsko krizo. Potem ko so leta 2021, po 15-letnem premoru v osmi izvedbi oživili nekdanjo tovarno MTT v Melju, so razstavo devete izdaje Oči v skali umestili v nekdanji sanatorij v središču mesta. Grozečo okoljsko katastrofo naslavljajo z grozo. Upoštevajo tradicijo pripovedovanja, prepleteno s filmom, in dajejo moč primarnemu čustvu – strahu, da nas prebudi iz otopelosti do opozoril znanosti, za katere se zdi, kot da se nihče ne zmeni zanje.
V Slovenski kinoteki odpirajo prvo obsežnejšo razstavo, ki je posvečena filmskemu opusu in prepoznavnemu avtorskemu slogu Karpa Godine. Razstavo sta zasnovala Kristina Ravnikar in Matevž Jerman, oblikoval pa jo je Ranko Novak. Ogledate si jo lahko do 22. decembra v razstavnem prostoru Slovenske kinoteke. Karpo Godina je zaznamoval zgodovino slovenskega, jugoslovanskega in svetovnega filma. S filmom se je začel ukvarjati že v rani mladosti. V svojem velikem opusu je bil v skoraj šestih desetletjih priča številnim spremembam v družbi, ki so vplivale tudi na filmske ustvarjalce.
Lanskoletne ujme so jo močno zagodle tudi na Kamniškem. Narasla Kamniška Bistrica je marsikje odnesla mostove, spreminjala strugo, za nameček so svoje dodali plazovi, ki so grozili še dolgo v jesen. Vse to je močno udarilo tudi tamkajšnje turistične ponudnike. Kako so prebrodili krizo?
Po več kot obetavnem začetku lanske turistične sezone v kampu Šobec pri Bledu so v uspešnost nato posegle poletne in jesenske ujme. V avgustovskih, ki so najmočneje prizadele Koroško, jim je bilo precej prizaneseno, je pa kamp veliko škodo utrpel v novembrski ujmi. Pozanimali smo se, kakšna je bila škoda in kako jim jo je uspelo odpraviti pred začetkom letošnje sezone.
Po avgustovskih popolavah pomembno vlogo pri ponovnem zagonu turističnih lokacij v Sloveniji igra tudi Slovenska turistična organizacija. Številke pred začetkom nove turistične sezone so zelo vzpodbudne. Kakšni so načrti za slovenski turizem, kako turiste vabimo v kraje, ki turistično še niso preveč obremenjeni ter zakaj so tudi športne prireditve zanimive za turizem, razlaga Martina Gojkošek, vodja korporativnega PR-ja pri Slovenski turistični organizaciji.
Koroška je do nedavnega veljala za butično turistično destinacijo zunaj glavnih turističnih tokov. To se je povsem obrnilo v obdobju korone, ko so ljudje iskali ravno to - odmaknjene kraje. Prostih mest v glavni turistični sezoni na turističnih kmetijah ni bilo več, vedno več obiskovalcev je spoznavalo koroško gostoljubje in odmaknjenost te naše najbolj severne slovenske regije.
V Zgornji Savinjski dolini so po podatkih Razvojne agencije Savinjsko-šaleške regije poplave avgusta lani prizadele več kot 50 turističnih ponudnikov. Med njimi so bili tudi Kamp Menina, park cvetja Mozirski gaj in Športni center Prodnik. Pri njih smo preverili, kakšno je stanje skoraj eno leto pozneje.
Prizorišče letošnjega evropskega prvenstva v slalomu na divjih vodah v Tacnu je močno prizadela avgustovska ujma, ki je popolnoma uničila tamkajšnji kajakaški center. Skoraj 10 mesecev kasneje je podoba Tacna drugačna. Že dan po poplavah so tukaj začeli s čiščenjem prizorišča in s postopno obnovo centra. Obnova danes še vedno poteka, vendar je danes že vse nared, da evropsko prvenstvo poteka nemoteno.
Slovaško in tudi Evropo je zaznamovala novica o poskusu atentata na slovaškega predsednika vlade Roberta Fica. Napadalec ga je ustrelil po seji vlade, ko se je želel premier rokovati z lokalnimi prebivalci. Politično ozračje na Slovaškem je precej razgreto, nazadnje je odmevala odločitev Ficove vlade, da ukine tamkajšnjo javno RTV in ustvari novo. Tik pred evropskimi volitvami pa marsikdo opozarja na vzpon različnih radikalnih in ekstremističnih idej. O političnem kontekstu dogodka in o tem, kakšne so razsežnosti dogodka v okviru Evropske unije, z našo dopisnico Majo Derčar.
Pred letošnjim finalom Evrovizije, ki poteka v Malmü preverimo sveže informacije iz zakulisja odrskih nastopov, sprehodimo pa se tudi po ulicah tega švedskega mesta, ki te dni živi z evropsko glasbo.
Ena večjih rekreativnih športnih prireditev pri nas poteka že od četrtka, danes se zaključuje s tradicionalnim pohodom ob poti, kjer je stala žica okupirane Ljubljane in s tekom trojk, kjer se tekači v ekipnem duhu spopadejo z izivi Ljubljanskih ulic in okoliških vzpetin. Na pohodu in v središču mesta, kjer je na Kongresnem trgu stal cilj za tekače, smo ulovili vzdušje prireditve, ki se je je udeležilo dobrih 35.000 ljudi.
Sosedovi otroci so za rojstni dan dobili dron. Leti tudi nad našim dvoriščem. Je to dovoljeno? Na plaži slišimo zvok drona, vidimo ga ne. Nas kdo snema? Koga naj obvestimo? To je le nekaj vprašanj, ki se porajajo ob vse pogostejši uporabi brezpilotnih zrakoplovov, kot se pravilno reče dronom. Kakšna so pravila uporabe, ki naj bi jih spoštovali predvsem zaradi varnosti?
Najstarejši kaktus, ki ga imamo v Sloveniji, je v zbirki kaktej v Rogaški Slatini, to je kaktus Zvonka Čoha iz leta 1940. Pravi razcvet na področju kaktusov pa so prinesla leta po 1966., ko smo dobili prvo knjigo o njih v slovenščini z naslovom Kakteje, ki jo je napisal France Vardjan. Po nekaj letih smo pri nas dobili tudi Društvo prijateljev kaktusov Slovenije. To je ob 50-letnici delovanja pripravilo razstavo v Botaničnem vrtu v Ljubljani z naslovom Kaktusi in druge sočnice na znamkah sveta, fotografijah in v živo. Razstavo je pripravilo v sodelovanju s Filatelističnim in numizmatičnim klubom Celje ter botaničnim vrtom in na njem predstavilo fotografije trofejnih kaktusov članov, zgodovino društva ter nekaj znamk, na katerih so dobili mesto kaktusi. Kot zanimivost, največ kaktusov je na znamkah držav v katerih kaktusi niso doma.
Ob dnevu Evrope je danes še prav posebej slovesno in razgibano na Goriškem. Pripravili so številne kulturno-umetniške prireditve, predstavitve različnih evropskih projektov ter delavnice na temo spoznavanja evropskih vrednot, ustanov in čezmejnega povezovanja. Mladi z obeh strani meje na Goriškem se namreč pripravljajo na simulacijo razprav v Evropskem parlamentu, na Bevkovem trgu v središču Nove Gorice oblikujejo tržnico aktivnosti, postavili so celo hišo Evropske unije.
Neveljaven email naslov