Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob slovenski obali je bilo v minulih dneh zelo pestro. Številne službe in prostovoljci so bili na terenu zaradi plavajočih smeti, ki so preplavile obalni pas med Koprom in Strunjanom. Med najbolj dejavnimi prostovoljci je bil prav gotovo Miha Vivoda, član iniciative Naredi nekaj za naravo (NNN), ki je že leta izredno aktiven pri čiščenju obale in morja. »Osebno sem kot bivši veslač na ta del obale še posebej navezan,” pravi Vivoda, ki s svojim supom pomaga ohranjati čisto okolje. Mi smo ga ujeli med čiščenjem obale v Strunjanu, kamor je v minulih dneh naplavilo večje količine smeti.
399 epizod
Radio je zaradi svoje narave prvi, ki lahko objavi novico. Zato bo kot medij vedno aktualen. Aktualno je oddaja, v kateri se novinarji z gosti poglobijo v ozadja dogajanja in novic. Je čas, ko prvo informacijo dopolnimo z dodatnim vedenjem, mnenji, komentarji. Dogajanje v svetu, Sloveniji, Kopru ali v Bovcu, "aktualno" si ne postavlja meja.
Ob slovenski obali je bilo v minulih dneh zelo pestro. Številne službe in prostovoljci so bili na terenu zaradi plavajočih smeti, ki so preplavile obalni pas med Koprom in Strunjanom. Med najbolj dejavnimi prostovoljci je bil prav gotovo Miha Vivoda, član iniciative Naredi nekaj za naravo (NNN), ki je že leta izredno aktiven pri čiščenju obale in morja. »Osebno sem kot bivši veslač na ta del obale še posebej navezan,” pravi Vivoda, ki s svojim supom pomaga ohranjati čisto okolje. Mi smo ga ujeli med čiščenjem obale v Strunjanu, kamor je v minulih dneh naplavilo večje količine smeti.
Tokrat boste v oddaji Točka dialoga spoznali docentko za jezikoslovje na Univerzi na Primorskem Irino Makarovo Tominec, »slovenistko iz Moskve«. Pri svojem delu, ki mu je povsem predana, pogosto orje ledino. Med drugim je avtorica prvega priročnika v Sloveniji »Ruščina v turizmu«, ki je pred izdajo. Primorska ji je nadvse všeč. Kot pravi, je pri nas življenjski tempo bolj umirjen kot v Moskvi. Prednost pri tem je, da imaš na voljo več prostega časa. Povezava slovenskega, slovanskega in italijanskega sveta na Primorskem pa je zanjo nekaj unikatnega in prekrasnega.
V oddaji Točki dialoga predstavljamo dobre zgodbe priseljenk in priseljencev v Sloveniji. To so zgodbe o uspehu in dodani vrednosti, ki jo prinaša večkulturna družba. Tokrat boste spoznali Rongqianga Jija (beri: Rongčanga Džija), priseljenca iz Kitajske in danes uspešnega poslovneža v Sloveniji. Njegova kitajska restavracija Chang v Šalari pri Kopru slovi daleč naokoli. Ob tem pa sam uživa tudi v lokalnih jedeh. V Kopru se počuti doma. In sprejet. Kot pravi, ni pomembno, ali si Slovenec ali Kitajec, ni pomembno, kakšno kožo imaš. Pomembno je, da si do drugih spoštljiv
V oddaji Točki dialoga predstavljamo dobre zgodbe priseljenk in priseljencev v Sloveniji. To so zgodbe o uspehu in dodani vrednosti, ki jo prinaša večkulturna družba. Naša tokratna gostja bo Wusiana Klobasa. Vedno dobrovoljno in nasmejano Indonezijko je v Slovenijo pripeljala ljubezen. Zaposlena je kot čistilka v domu upokojencev v Izoli, vendar v prvi vrsti vedno poskrbi za dobro počutje prebivalcev doma. Rada ima vse, kar dela, pravi. Tudi kuha zelo dobro. Je prava mojstrica jedi s čilijem. Več pa boste izvedeli v Točki dialoga.
Že mesec dni traja akcija Otrokom sveta. Humanitarno akcijo, ki se bo zaključila 4. maja, sta v sodelovanju z društvom UP-ornik, zasnovala David Zorko in Jure Poglajen, člana ustanove Državljani sveta. Kakšen je cilj akcije, kaj vse potrebujejo in kako uspešni so, nam je povedal Jure Poglajen.
Letošnje vseslovensko tekmovanje POPRI za najboljše podjetniške ideje, ki ga že 14 let organizira primorski tehnološki park, je postreglo z izjemnimi dosežki v vseh starostnih kategorijah. Med 142 idejami so posebne strokovne komisije izbrale tri zmagovalne, ki jih predstavljamo v naslednjih minutah. Na sinočnji podelitivi nagrad ob zaključku tekmovanja je bila Ingrid Kašca Bucik.
V novi oddaji Točka dialoga predstavljamo dobre zgodbe priseljenk in priseljencev v Sloveniji. To so zgodbe o uspehu in dodani vrednosti, ki jo prinaša večkulturna družba. Naša tokratna gostja bo Yelena Karimova, podjetnica po rodu iz Azerbajdžana, ki je pred petimi leti za svoj novi dom izbrala Izolo. Zakaj, boste slišali v Točki dialoga.
Na izolski srednji šoli obžalujejo neprimerno komunikacijo treh dijakov zdravstvene nege. Med vožnjo na avtobusu so se pogovarjali o praksi v bolnišnici in bili žaljivi do nege zlasti starejših oseb, kar je eno od potnic prizadelo, svoje mnenje je opisala na družbenem omrežju. Šola se je odzvala in ustrezno ukrepala, z vodstvom izolske bolnišnice pa bodo osveščanje dijakov o ustreznem odnosu do pacientov še okrepili. Prispevek Tjaše Lotrič.
V razstavišču Monfort v Portorožu se je začela spomladansko-poletna sezona. Odprli so jo s precej nenavadno prostorsko instalacijo, ki pa se zelo dobro ujame z ogromnim prostorom, nekdanjim skladiščem soli. Sol je tudi material, ki ga je izbral avtor, kipar Boštjan Drinovec, jo nasul na tri kupe in pripeljal robota, ki jo zdaj prelaga s kupa na kup. Kupi ne spremenijo, robot pa še kar naprej dela. Zanimivo je, da se v Ljubljani na fakulteti za elektrotehniko prav te dni ukvarjajo z roboti, ki sodijo v industrijsko polje. Teh je v našem življenju vse več, za zdaj v tovarniških halah. Če velja podatek, da smo 16. na svetu po številu robotov na 10.000 prebivalcev, smo v tem v Sloveniji zelo napredni. Tudi o tem se sprašuje kipar Boštjan Drinovec, ki je portoroškega robota postavil v umetnostni prostor. Novinarki Nevi Zajc je najprej povedal, kako je dobil zamisel.
Številne zgodbe priseljenk in priseljencev v Sloveniji so zgodbe o uspehu. So zgodbe o dodani vrednosti, ki jo prinaša večkulturna družba. Nekatere od teh zgodb predstavljamo v naši novi tedenski oddaji Točka dialoga, ki nastaja v sodelovanju s kulturno-izobraževalnim društvom PINA iz Kopra. V njej boste izvedeli, da na Primorskem delajo in živijo priseljenke in priseljenci z veh koncev sveta: od Indije, Kube, Rusije, Kitajske, do Kosova, Bosne in Hercegovine ter Srbije. Prav vsaka zgodba je zase poseben kamenček kulturno pestrega življenjskega mozaika. V drugi oddaji predstavljamo Huseina in Samirja Šakovića, očeta in sina, ki v svoji delavnici v Kopru, v ritmu čevljarskega kladiva, že vrsto let pišeta svojo zgodbo o uspehu.
Piran se je svojemu najznamenitejšemu meščanu Giuseppeju Tartiniju ob obletnici rojstva tudi letos poklonil z več prireditvami. Med drugim je italijanska skupnost gostila zbiralca starih plošč Emila Gašperšiča, ki je na razstavi predstavil svojo zbirko plošč s posnetki Tartinijeve sonate Vražji trilček. S prijatelji avdiofili so poskrbeli, da se je izbor devetih tudi slišal. Tam je bila tudi Neva Zajc, ki je lastnika dragocene zbirke najprej vprašala, kaj ga je navdušilo, da je začel zbirati Tartinijeve plošče:
Številne zgodbe priseljenk in priseljencev v Sloveniji so zgodbe o uspehu. So zgodbe o dodani vrednosti, ki jo prinaša večkulturna družba. Nekatere od teh zgodb predstavljamo v naši novi tedenski oddaji Točka dialoga, ki nastaja v sodelovanju s kulturno-izobraževalnim društvom PINA iz Kopra. V njej boste izvedeli, da na Primorskem delajo in živijo priseljenke in priseljenci z veh koncev sveta: od Indije, Kube, Rusije, Kitajske, do Kosova, Bosne in Hercegovine ter Srbije. Prav vsaka zgodba je zase poseben kamenček kulturno pestrega življenjskega mozaika. V prvi oddaji predstavljamo Heseta Ahmetija, Albanca, ki je pred več kot tridesetemi leti prišel iz Kosova, da bi v Sloveniji delal eno sezono. In ta sezona, kot pravi, še kar traja.
V Parku Škocjanske jame so prejšnji teden začeli z akcijo prenašanja dvoživk preko ceste, da bi te čim prej in varno prispele do svojih mrstišč. Te se selijo iz zimskih prezimovališč na vodnata območja. Najbolj ogrožene dvoživke so v Vremski dolini, predvsem na odseku od Ambrožičevega mlina do Škofelj. Akciji reševanja žab se vsako leto pridruži veliko število ljudi od študentov biologije do domačinov, ki take akcije zelo podpirajo. Loredana Vergan se je udeležila tudi letošnje.
Na italijanskih parlamentarnih volitvah je največ glasov osvojila desnosredinska koalicija, v kateri pa ni namočnejša Berlusconijeva Naprej, Italija, ampak Salvinijeva Liga. Gibanje petih zvezd je postalo največja posamična stranka v državi. Leva sredina je doživela polom. Za komentar smo v studio slovenskega programa Radia Koper povabili urednika italijanskega programa, to je Stefano Lusa.
V Sloveniji je 17 postaj gorske reševalne službe, ki se je rodila leta 1912 v Kranjski Gori. Med njimi je glede na statistiko zadnja leta najbolj obremenjena tolminska postaja gorske reševalne službe, ki letos praznuje 70. obletnico. Od ustanovitve leta 1948 do konca lanskega leta so skupaj zabeležili 1342 posredovanj. V tem času so se spletla številna prijateljstva in zgodbe. Prispevek Mariše Bizjak.
24-letna Novogoričanka Ana Bucik, slalomska prvokategornica, ki si je nedavno prismučala tudi prve stopničke v svetovnem pokalu, je naša gostja. V natrpanem urniku, kjer si frenetično sledijo vse mogoče obveznosti, je sicer zapisan tudi dvodnevni »time out« za obisk družinskega kroga in prijateljev. Trenutek odmora je Ana delila tudi z nami, v novogoriškem studiu jo je z mikrofonom ujela Zdenka Tomulić.
Potem, ko je slovenska policija poslala prvih 14 kazni zaradi kršitev arbitražne razmejitve in ribolova v slovenskem morju, je denarne kazni za slovenske ribiče napovedala tudi Hrvaška. Eden od slovenskih ribičev, ki bo plačilni nalog po pričakovanju dobil, je Silvano Radin, s katerim seje se je na koprskem pomolu pogovarjala Tjaša Škamperle:
Novi Gorici se obeta nova gospodarska cona. Mestna občina je namreč z družbo Projekt podpisala pismo o nameri o odkupu skupno 47 tisoč kvadratnih metrov površin, za katere bo iz lastnih sredstev plačala nekaj več kot 1,9 miliona evrov. Zatem bo zemljišče komunalno opremila in tako stopila nasproti potencialnim investitorjem, ki jih na širšem območju menda ne manjka. Pismo o nameri je prvi korak do uresničitve projekta, končno odločitev bodo sprejeli mestni svetniki na februarski seji. Podrobnosti o načrtovani gospodarski coni v Kromberku pa Ingrid Kašca Bucik.
Predsednik uprave Luke Koper Drago Matić je pred izredno skupščino, na kateri se mu obeta nezaupnica, opozoril, da v ozadju zahtev po zamenjavi uprave ni neurejeno stanje pri poslovanju z izvajalci pristaniških storitev, kot se poskuša prikazati v javnosti. Zahteve po odstopu so prišle še pred revizijo, ki je preverila te posle. O podrobnostih Tjaša Škamperle.
Močne padavine že od jutranjih ur povzročajo težave in škodo.Obilno deževje je največ preglavic povzročilo na Obali. V Piranu so pred nekaj trenutku predstavili razmere. prisluhnimo, kaj so povedali odgovorni: Poveljnik civilne zaščite Piran Egon Štibilj je tako povzel vzroke za poplave v občini.
Neveljaven email naslov