Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Omejitve za preprečevanje širjenja koronavirusa znatno prispevajo k stiskam, v katerih se znajdejo mladi. Kako naj si izoblikujejo socialne mreže pri zdajšnjih prepovedih? Kako naj gradijo na svoji identiteti, se socializirajo in raziskujejo različne vloge? Vse to so vprašanja s katerimi se bo družba zagotovo veliko ukvarjala v prihodnosti. Nekatere odgovore mladih sta poiskali Nataša Benčič in Nataša Uršič. Med drugim tudi, kako in koliko upoštevajo varnostne ukrepe ter ali kršijo prepoved gibanja med občinami in policijsko uro.
403 epizod
Radio je zaradi svoje narave prvi, ki lahko objavi novico. Zato bo kot medij vedno aktualen. Aktualno je oddaja, v kateri se novinarji z gosti poglobijo v ozadja dogajanja in novic. Je čas, ko prvo informacijo dopolnimo z dodatnim vedenjem, mnenji, komentarji. Dogajanje v svetu, Sloveniji, Kopru ali v Bovcu, "aktualno" si ne postavlja meja.
Omejitve za preprečevanje širjenja koronavirusa znatno prispevajo k stiskam, v katerih se znajdejo mladi. Kako naj si izoblikujejo socialne mreže pri zdajšnjih prepovedih? Kako naj gradijo na svoji identiteti, se socializirajo in raziskujejo različne vloge? Vse to so vprašanja s katerimi se bo družba zagotovo veliko ukvarjala v prihodnosti. Nekatere odgovore mladih sta poiskali Nataša Benčič in Nataša Uršič. Med drugim tudi, kako in koliko upoštevajo varnostne ukrepe ter ali kršijo prepoved gibanja med občinami in policijsko uro.
Na papirju da, v praksi ne. Tako bi lahko povzeli enakopravnost žensk tudi v družbah, kjer so si vendarle uspele izboriti, da jih zakon enako obravnava kot moške. Vendar so v vsakdanjem življenju, kljub temu, še globoko zakoreninena prepričanja o spolnih vlogah, kjer je moški dominanten, ženska pa podrejena. Prav iz teh odnosov moči izvira tudi nasilje nad ženskami, največkrat skrito za zidovi zasebnega življenja. Ob vsem je v zadnjih letih zaskrbljujoče, da je med mladimi zaznati vnovično povzdigovane tradicionalnih vrednot in vloge žensk v družbi. Kako premostiti ta prepričanja? Kako uveljaviti enakopravnost tudi žensk v praksi? O vsem tem se je Lea Širok pogovarjala s sociologinjo Jasno Podreka. Pred mikrofon jo je povabila ob okrogli mizi, ki so jo Obalne galerije Piran organizirale ob skupinski razstavi Vedno na voljo; feministične pozicije v vizualni umetnosti iz Slovenije. Razstava je še do 18. avgusta na ogled v Mestni galeriji Piran.
Trenutno se v medijih precej govori o saharskem pesku, ki v naše prihaja iznad severnega dela Afrike. Blaž Maljevac je poklical na Agencijo za okolje in prostor ter preveril, zakaj do takšnih pojavo sploh prihaja, kako nevarni so in ali je iz tega naslova potrebno sprejeti kakšne ukrepe.
Gasilska zveza Slovenije, Slovensko združenje za požarno varstvo ter Uprava za zaščito in reševanje so na podlagi izkušenj nemških gasilcev pripravili priporočila za gasilce glede intervencij v stavbah s sončnimi elektrarnami. Pred dnevi je zagorelo na osnovni šoli v Tržiču. Iz regijskega centra za obveščanje so takrat sporočili, da gašenje otežuje sončna elektrarna. Pogled na primorske strehe pove, da je sončnih panelov vedno več, tudi občine že postavljajo elektrarne na vse več javnih stavb, šol. O izkušnjah, tveganjih in pripravljenosti za takšne intervencije se je Tjaša Škamperle pogovarjala z Janom Brodarjem z Gasilske brigade Koper.
Do 17. junija je v javni obravnavi predlog novele zakona o gostinstvu, s katerim želi ministrstvo za gospodarstvo, turizem in šport drugače urediti pogoje za kratkoročno oddajanje stanovanj. Med ključnimi spremembami so omejitve oddajanja na 30 dni v koledarskem letu, urejanje na lokalnem nivoju in spremembe registriranja dejavnosti. V Kopru se je oblikovala skupina sobodajalcev, ki spremembam nasprotuje. Tjaša Škamperle je bila na njihovem srečanju. Za stališče je vprašala tudi župana, ki ga na srečanju ni bilo.
Oče je bil železničar, potem tudi oba brata. In tudi sam je tesno povezan s tem svetom. Z električnimi vlaki se je srečal leta 1966 v Divači, ko je prvič opravljal prakso elektrotehnika v Kurilnici Divača. Tedaj so začeli graditi koprsko progo. Potem se je skoraj dve desetletji ukvarjal z lokomotivami in vlaki. V svoji 40-letni karieri je večinoma opravljal vodstvene funkcije in tesno sodeloval z vsemi 15 direktorji železnic.
V Divači so ponosni na svoj pihalni orkester. V rekordne času je je iz 3. težavnostne kategorije na tekmovanju slovenskih godb napredoval v najvišjo, 1. kategorijo.Pihalni orkester Divača bo v letu 2025 praznoval 70. obletnico delovanja. Pod taktirko dirigenta Mitje Tavčarja je zaigral tudi poslušalcem Radia Koper.
Praznični program Radia Koper ob 75. rojstnem dnevu poteka iz Divače. Kateri so najlepši kotički prve dame občine, županje Alenke Štrucl Dovgan?
Ervin Hladnik - Milharčič je za slovenske časopise pisal v zadnjih desetletjih iz od domala vsepovsod: nekdanje Jugoslavije, Severne Irske, Nemčije, Italije, Avstralije, Afrike, Bližnjega vzhoda in Združenih držav Amerike. Preden se je zaposlil pri Dnevniku, je pisal za Radio Študent, Mladino, Das Magazin, Delo in Al Ahram. Piše predvsem o etničnih, političnih in drugih manjšinah. Povabili smo ga v naš dvojezični eter.
Na današnji dan pred dvajsetimi leti je Slovenija poleg devetih drugih držav vstopila v Evropsko unijo, za kar smo se s skoraj 90 odstotno večino odločili na posvetovalnem referendumu leto prej. Ena največjih prireditev je bila v Novi Gorici, na kateri je bil tudi zamejski gospodarstvenik Boris Peric, ki dela in živi v Gorici. Nataši Uršič je povedal, da je Slovenija v tem obdobju izredno napredovala, kar se kaže tudi v višjem povprečju bruto družbenega proizvoda in standarda, kot ga imajo trenutno v Italiji. Po njegovem mnenju se bosta obe Gorici po koncu evropske prestolnic kulture povsem integrirali, kvaliteta življenja ter ponudbe pa je v obeh mestih že zdaj nadstandardna.
Več kot deset let so stare obljube in napovedi o skorajšnjem odprtju karting steze v Kopru. Zdaj pa gre očitno zares. Stezo in površine med avtobusno postajo in hitro cesto je od podjetja Grafist najelo podjetje Prokarting. Njegov prvi mož Vladimir Stankovič, poznan v avto-moto športu doma in v tujini, bo pri upravljanju in trženju sodeloval z Vladom Krivcem, poznavalcem avto-moto scene.
Luka Koper je med prednostne naloge uvrstila tudi digitalizacijo in zeleni prehod. V sklopu dveletnega projekta je s partnerji iskala rešitve za digitalno preobrazbo. Pri nekaterih rešitvah so uporabili tudi umetno inteligenco. Velik izziv je tudi kibernetska varnost.
Minuli konec tedna je ob morju minil v znamenju jubilejnega 10. istrskega maratona. Več tisoč tekačev, spremljevalcev in ljubiteljev športa je letošno edicijo označilo kot najtoplejšo doslej. Tri razgibane in atraktivne trase, ki so potekale po vseh štirih istrskih občinah pa so dokaz, da je slovenska Istra z njeno pokrajino izjemno privlačna za vse ljubitelje teka.
Dom upokojencev Nova Gorica se je pridružil letošnjemu Dnevu za spremembe. Dijaki iz Dijaškega doma Nova Gorica so se prejšnji teden v družbi varovancev doma upokojencev odpravili na sprehod do Bevkovega trga, kjer so pojedli sladoled, poslušali pesmi, peli in se družili. Na sprehod z njimi sem je odpravila tudi Mateja Grebenjak.
Gostinska ponudba na ankaranskih plažah bi lahko bila v letošnji poletni sezoni okrnjena. Na javni razpis občine sta se namreč prijavila le dva gostinca, medtem ko za dva lokala ponudb ni bilo. Na občini bodo razpis zanju ponovili, pričakovano mesečno najemnino pa znižali.
Skoraj ne mine dan, da policisti ne bi poročali o goljufijah preko spleta. Ljudje še vedno nasedajo in po telefonu sporočajo osebne podatke. Korak do izpraznitve transakcijskih računov je nato zelo kratek. Kriminalisti so na območju policijske uprave Koper letos obravnavali 80 spletnih prevar v vrednosti skoraj milijon evrov. Tjaša Škamperle se je o tem pogovarjala vodjo oddelka za računalniško preiskovanje Aljošo Špehom.
Soške elektrarne bi gradile sončno elektrarno na območju deponije odvečnega materiala Zamatavinc, ki leži nad predorom Dekani na primorski avtocesti. Do 6.aprila družba, ki je v lasti Holdinga Slovenske elektrarne, ter ministrstvo za okolje, podnebje in energijo sprejemata pripombe na objavljen osnutek za umestitev objekta v prostor. V elaboratu, ki sta ga poslala mestni občini Koper, je postavitev sončnih panelov načrtovana na zaraščeni deponiji. O tem v aktualni temi z direktorjem Soških elektrarn in z odzivom krajevne skupnosti. Tjaša Škamperle.
S pomladjo so se začela tudi opravila na kmetijskih zemljiščih. Na Primorskem je aktualna rez oljk in trt. Tako kot jeseni je tudi spomladi med uporabniki kmetijskih zemljišč pogosto vprašanje - ali lahko ostanke na njivah zakurimo. Kmetijsko ministrstvo je v izogib nejasnostim javnosti poslalo pojasnila. Tjaša Škamperle se je o tem pogovarjala z ministrico za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo Matejo Čalušič.
Voda za mir je geslo letošnjega Svetovnega dneva voda, ki ga obeležujemo prav danes. Brez dostopa do čiste pitne vode sta danes še vedno 2 milijardi ljudi. Podnebna kriza pa je tudi bogatejšemu Zahodu, kjer je redna oskrba s pitno vodo skorajda samoumevna, prinesla zavedanje, kako je voda za vse nas pomemben, pravzaprav najdragocenejši vir. Voda povezuje, so na osrednjem slovenskem dogodku, ki je bil včeraj v Škocjanskem zatoku, opozorili sogovorniki. V začetku tedna pa so se slovenski in hrvaški strokovnjaki ter predstavniki lokalnih skupnosti srečali na podnebni konferenci v Pulju. Podnebne spremembe s sušnimi poletji in obilico padavin pozimi bodo še bolj kot doslej krojile oskrbo s pitno vodo v Istri, so opozorili. Dobra dolgoročna vodooskrbna rešitev je zato gradnja zadrževalnikov, kar so včeraj izpostavili tudi na okrogli mizi v Škocjanskem zatoku. Več pa zdaj v oddaji Aktualno Lea Širok.
Turistične organizacije slovenske Istre bodo ta mesec prek socialnih omrežij zagnale digitalno promocijsko kampanjo, v kateri nastopajo ljudje, ki so si naše obmorske kraje izbrali za svoj novi dom, potem ko so jih obiskali kot turisti, se vanje zaljubili in odločili ostati. V osmih videospotih bodo s svojimi zgodbami nagovarjali sonarodnjake, da obiščejo Istro.
Kolegij direktorjev slovenskih gledališč je v javnem pismu zapisal, da so javni zavodi lani zaman pričakovali uskladitev financiranja z visoko stopnjo inflacije, zato krčijo programe. Člani kolegija so v navedli, da so vodstvo ministrstva nekajkrat seznanili s težavami, a da so bili njihovi argumenti preslišani. Ministrstvo za kulturo je očitke zavrnilo in navedlo, da bodo slovenska gledališča, ki jih sofinancira ministrstvo, letos prejela skupaj 6 milijonov evrov več, kot so jih leta 2022. Skupaj bodo slovenska gledališča letos prejela skoraj 60 milijonov evrov. Plače v gledališčih, ki so jih ustanovile občine, morajo te tudi financirati. Gledališče Koper je tudi lani poslovalo z izgubo. Program za letos je temu prilagojen, lastnih produkcij bo manj. Tjaša Škamperle.
Neveljaven email naslov