Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob svetovnem dnevu poezije so Tretji program Radia Slovenija – program Ars, Društvo slovenskih pisateljev, Galerija Prešernovih nagrajencev Kranj in Fraport Slovenija soorganizirali zvočno-poetični dogodek Daljave. Pesem je postala del letališkega vsakdana in zvočnost letališča del pesmi.
Pri uresničitvi Daljav so sodelovali interpreti Alla Abramova, Dragana Alfirević, Primož Čučnik, Drago Drevenšek, Dejan Juravić, Miklavž Komelj, Tadeja Krečič Scholten, Svetlana Makarovič, Jasna Rodošek, Matej Rus, Ana Johana Scholten, Marjan Strojan, Blaž Šef, Veno Taufer, Uroš Zupan in Miha Zor. Zvočno teksturo poetičnega dogodka so v živo tkali še pesniki Maja Vidmar, Miroslav Košuta in Iztok Geister, igralki Nataša Živković in Nika Rozman, napovedovalka Eva Longyka Marušič, skladatelj Brane Zorman, zvokovna mojstra Matjaž Miklič in Nejc Zupančič, asistenta Gašper Vodlan in Matjaž Šercelj. Za preplet zvočne krajine z vizualno poetiko brniškega letališča sta poskrbela Anže Ančimer in Mitja Groznik. Studijsko oblikovanje zvoka Sonja Strenar, glasbena dramaturgija Darja Hlavka Godina, koncept in režija Tina Kozin in Saška Rakef. Dogodek je bil uprizorjen na mednarodnem terminalu Letališča Jožeta Pučnika Ljubljana.
Arsov zvočno-poetični dogodek na Letališču Jožeta Pučnika Ljubljana v neposrednem prenosu.
Ob svetovnem dnevu poezije, 21. marca, Tretji program Radia Slovenija – program Ars s partnerji pripravlja poseben zvočno-poetični dogodek Daljave, ki ga bodo umestili na Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana. Preplet zvoka in poezije bodo doživeli (po)potniki in Arsovi poslušalci; neposredni radijski prenos dogodka bo ob 16.10, lahko pa si ga ogledate tudi na portalu MMC RTV Slovenija in na Arsovi Facebook strani.
»Vsaka prava poezija v sebi nosi daljave, ki nas lahko odrešijo stereotipov, klišejev in enoumja. Vsaka dobra pesem je polet zase,« pravita scenaristka Daljav Tina Kozin in njihova režiserka Saška Rakef. Potnike na prijavnih okencih, na terminalu pri izhodnih vratih in pri prevzemu prtljage bomo presenetili z interpretacijami pesmi slovenskih pesnikov, prepletenimi z zvočnimi utrinki izvornega okolja dogajanja na letališču. Pesmi bodo interpretirali dramski igralci oziroma avtorji.
Ta špraha je mejna. Ves svet kliče v človekov posluh.
Osrednji dogodek bo v zaprtih prostorih terminala, kjer bosta glas in protiglas (Nika Rozman in Nataša Živković) pripovedovala bivanjsko zgodbo, sestavljeno iz verzov izbranih pesmi Prešernovih nagrajencev, objavljenih v zbirki Dotiki daljav. Pesmi, interpretirane v različnih jezikih (studijsko oblikovanje zvoka Sonja Strenar, glasbena dramaturgija Darja Hlavka Godina) se bodo vpele v poetično predelano letališko zvočno krajino (skladatelj Brane Zorman); pesem bo postala del letališkega vsakdana in zvočnost letališča del pesmi.
Ta špraha ni meja. Človek, posluh.
Pri uresničitvi Daljav sodelujejo interpreti Alla Abramova, Dragana Alfirević, Primož Čučnik, Drago Drevenšek, Iztok Geister, Dejan Juravić, Miklavž Komelj, Tadeja Krečič Scholten, Miroslav Košuta, Svetlana Makarovič, Jasna Rodošek, Matej Rus, Ana Johana Scholten, Marjan Strojan, Blaž Šef, Veno Taufer, Maja Vidmar, Uroš Zupan in Miha Zor. Zvočno teksturo poetičnega dogodka bodo v živo tkali še napovedovalka Eva Longyka Marušič, zvokovna mojstra Matjaž Miklič in Nejc Zupančič, asistenta Gašper Vodlan in Matjaž Šercelj. Za preplet zvočne krajine z vizualno poetiko brniškega letališča pa bosta poskrbela Anže Ančimer in Mitja Groznik. Zvočno vizualni dialog bo koordiniral Grega Peterka.
Izvedbo dogodka so omogočili Tretji program Radia Slovenija – program Ars, Društvo slovenskih pisateljev, Galerija Prešernovih nagrajencev Kranj, Cona, Fraport, Javna agencija za knjigo RS, Slovenska nacionalna komisija za UNESCO in Visit Kranj.
Ob svetovnem dnevu poezije so Tretji program Radia Slovenija – program Ars, Društvo slovenskih pisateljev, Galerija Prešernovih nagrajencev Kranj in Fraport Slovenija soorganizirali zvočno-poetični dogodek Daljave. Pesem je postala del letališkega vsakdana in zvočnost letališča del pesmi.
Pri uresničitvi Daljav so sodelovali interpreti Alla Abramova, Dragana Alfirević, Primož Čučnik, Drago Drevenšek, Dejan Juravić, Miklavž Komelj, Tadeja Krečič Scholten, Svetlana Makarovič, Jasna Rodošek, Matej Rus, Ana Johana Scholten, Marjan Strojan, Blaž Šef, Veno Taufer, Uroš Zupan in Miha Zor. Zvočno teksturo poetičnega dogodka so v živo tkali še pesniki Maja Vidmar, Miroslav Košuta in Iztok Geister, igralki Nataša Živković in Nika Rozman, napovedovalka Eva Longyka Marušič, skladatelj Brane Zorman, zvokovna mojstra Matjaž Miklič in Nejc Zupančič, asistenta Gašper Vodlan in Matjaž Šercelj. Za preplet zvočne krajine z vizualno poetiko brniškega letališča sta poskrbela Anže Ančimer in Mitja Groznik. Studijsko oblikovanje zvoka Sonja Strenar, glasbena dramaturgija Darja Hlavka Godina, koncept in režija Tina Kozin in Saška Rakef. Dogodek je bil uprizorjen na mednarodnem terminalu Letališča Jožeta Pučnika Ljubljana.
Arsov zvočno-poetični dogodek na Letališču Jožeta Pučnika Ljubljana v neposrednem prenosu.
Ob svetovnem dnevu poezije, 21. marca, Tretji program Radia Slovenija – program Ars s partnerji pripravlja poseben zvočno-poetični dogodek Daljave, ki ga bodo umestili na Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana. Preplet zvoka in poezije bodo doživeli (po)potniki in Arsovi poslušalci; neposredni radijski prenos dogodka bo ob 16.10, lahko pa si ga ogledate tudi na portalu MMC RTV Slovenija in na Arsovi Facebook strani.
»Vsaka prava poezija v sebi nosi daljave, ki nas lahko odrešijo stereotipov, klišejev in enoumja. Vsaka dobra pesem je polet zase,« pravita scenaristka Daljav Tina Kozin in njihova režiserka Saška Rakef. Potnike na prijavnih okencih, na terminalu pri izhodnih vratih in pri prevzemu prtljage bomo presenetili z interpretacijami pesmi slovenskih pesnikov, prepletenimi z zvočnimi utrinki izvornega okolja dogajanja na letališču. Pesmi bodo interpretirali dramski igralci oziroma avtorji.
Ta špraha je mejna. Ves svet kliče v človekov posluh.
Osrednji dogodek bo v zaprtih prostorih terminala, kjer bosta glas in protiglas (Nika Rozman in Nataša Živković) pripovedovala bivanjsko zgodbo, sestavljeno iz verzov izbranih pesmi Prešernovih nagrajencev, objavljenih v zbirki Dotiki daljav. Pesmi, interpretirane v različnih jezikih (studijsko oblikovanje zvoka Sonja Strenar, glasbena dramaturgija Darja Hlavka Godina) se bodo vpele v poetično predelano letališko zvočno krajino (skladatelj Brane Zorman); pesem bo postala del letališkega vsakdana in zvočnost letališča del pesmi.
Ta špraha ni meja. Človek, posluh.
Pri uresničitvi Daljav sodelujejo interpreti Alla Abramova, Dragana Alfirević, Primož Čučnik, Drago Drevenšek, Iztok Geister, Dejan Juravić, Miklavž Komelj, Tadeja Krečič Scholten, Miroslav Košuta, Svetlana Makarovič, Jasna Rodošek, Matej Rus, Ana Johana Scholten, Marjan Strojan, Blaž Šef, Veno Taufer, Maja Vidmar, Uroš Zupan in Miha Zor. Zvočno teksturo poetičnega dogodka bodo v živo tkali še napovedovalka Eva Longyka Marušič, zvokovna mojstra Matjaž Miklič in Nejc Zupančič, asistenta Gašper Vodlan in Matjaž Šercelj. Za preplet zvočne krajine z vizualno poetiko brniškega letališča pa bosta poskrbela Anže Ančimer in Mitja Groznik. Zvočno vizualni dialog bo koordiniral Grega Peterka.
Izvedbo dogodka so omogočili Tretji program Radia Slovenija – program Ars, Društvo slovenskih pisateljev, Galerija Prešernovih nagrajencev Kranj, Cona, Fraport, Javna agencija za knjigo RS, Slovenska nacionalna komisija za UNESCO in Visit Kranj.
Vsebine Programa Ars
Z res dolgimi stripi, ki v besedi in sliki poučno in hudomušno upodobijo našo preteklost, rad postreže eden glavnih slovenskih striparjev Zoran Smiljanić. S sinom, zgodovinarjem Ivanom Smiljanićem sta ob letošnji 100-ti obletnici požiga Narodnega doma v Trstu pripravila 110 strani dolg zgodovinsko tematski strip Črni plamen. V njem podobo Trsta spremljamo vse od odprtja Narodnega doma leta 1904, ki je postal osrednji družabni in kulturni center tržaških Slovanov, torej ne le Slovencev. Napetost, ki se je tudi z izgredi kazala že leta prej, se stopnjuje do dogodka, ki mu pravijo tudi ognjeni krst fašizma. Ob 19.30 so v Narodni dom prinesli petrolej in bencin ter ju začeli polivati po kavarni in restavraciji, je opis ob podobah razbitih stekel, plamenov in dima. Zoran in Ivan Smiljanić sta zgodbo o požigu umestila v širši zgodovinski in družbeni okvir. Strip Črni plamen je točno ob stoti obletnici požiga 13. julija letos izšel v knjižni obliki v sozaložništvu Založbe ZRC in Primorskega dnevnika iz Trsta. V tem in v tedniku Mladina pa izhaja v nadaljevanjih.
Slovenski pisatelj, dramatik in esejist Drago Jančar je v Salzburgu prejel državno nagrado za evropsko književnost, ki jo Avstrija podeljuje za izjemen literarni opus, dostopen tudi v nemščini. Žirija je kot eno velikih odlik njegove literature navedla, »da ob posamezniku odločno prikazuje zablode naše zgodovine«. Glede zablod v obdobju koronavirusa pa je Jančar povedal, da je precej optimističen. Med najbolje sprejetimi Jančarjevimi knjigami v nemškem govornem prostoru je sicer njegov zadnji prevedeni roman In ljubezen tudi. Prav ta naj bi tudi po njegovem mnenju največ prispeval k nagradi, ki se podeljuje za celoten opus. V njem z opisi življenja v medvojnem Mariboru in okolici odstira pogled tudi v del avstrijske zgodovine. Ker se Jančar v svojih knjigah ozira na večje zgodovinske mejnike, v romanu Galjot tudi na kugo v 17. stoletju, ga številni v tem času sprašujejo, kako gleda na obdobje koronavirusa. Jančar je optimist, saj se bomo po njegovem tega časa spominjali po tem, kako solidarni smo bili. Glede Evropske unije pa ne verjame, da bi se jo dalo zrušiti z zapiranjem mej in drugimi dejavniki v obdobju virusa.
Beseda kultura je na ministrstvu za kulturo napisana narobe, pravijo protestniki. Kulturi daje premajhno težo, zato so ji dodali tri klicaje. Z njimi napovedujejo tudi stopnjevanje protestov jeseni, vendar ne v smislu povečevanja nasilja, ampak pritiska civilne družbe. Sprožilec 6. protestne akcije, ki so jo pri Aktivu delavk in delavcev v kulturi poimenovali Mali poletni rebalans za ministra – Korektura, pa je bil intervju ministra za kulturo Vaska Simonitija za tednik Demokracija.
Neveljaven email naslov