Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Potem ko se je zdelo, da je po 12 letih pot prenovi Plečnikovega stadiona, ki jo vodi podjetnik Joc Pečenik, odprta, se zdaj ponovno iščejo možnosti za drugačno rešitev. Večji del stroke se je na Odboru za kulturo v Državnem zboru poenotil, da bo projekt Bežigrajski športni park Plečnikov stadion uničil. Strokovne službe na Ministrstvu za kulturo pa iščejo vse možnosti, da bomo izvedli dejansko obnovo, ne pa novogradnje Plečnikovega stadiona, je povedala državna sekretarka Ignacija Fridl Jarc. Vir fotografije: BoBo
Poskušamo storiti vse, da bomo izvedli dejansko obnovo, ne pa novogradnje Plečnikovega stadiona, je povedala državna sekretarka Ignacija Fridl Jarc.
Potem ko se je zdelo, da je po dvanajstih letih pot prenovi Plečnikovega stadiona, ki jo vodi podjetnik Joc Pečečnik, odprta, zdaj ponovno iščejo možnosti za drugačno rešitev. Večji del stroke se je na Odboru za kulturo v Državnem zboru poenotil, da bo projekt Bežigrajski športni park Plečnikov stadion uničil.
Ali bomo tudi v Sloveniji priča protestom podobno kot pred dnevi v Tirani ob rušenju Nacionalnega gledališča Albanije? Tudi to je organizacija Europa Nostra, tako kot Plečnikov stadion za Bežigradom, uvrstila na seznam sedmih najbolj ogroženih spomenikov in dediščinskih območij v Evropi za leto 2020. Vzporednic je veliko, od časa nastanka obeh objektov, načrtov vlagateljev, do kupoprodajne pogodbe, je v imenu predlagatelja seje poudarila Nataša Sukič iz poslanske skupine Levica.
V nadaljevanju je imelo krog 15 strokovnjakov in predstavnikov osrednjih ustanov s področja varovanja kulturne dediščine in arhitekture v Državnem zboru podobno sporočilo. Projekt Bežigrajski športni park bo vseboval le nekaj odstotkov Plečnikovega stadiona, zato to ne bo njegova prenova, ampak pozidava in uničenje. Prof. dr. Aleš Vodopivec s Fakultete za arhitekturo Univerze v Ljubljani v 50 letih dela še ni videl takšnega poenotenja stroke.
Pa vendar je Zavod za varstvo kulturne dediščine prižgal projektu zeleno luč. Ali se je zavod znašel v protislovju? Medtem ko prof. dr. Matej Klemenčič, predsednik strokovnega sveta Zavoda za varstvo kulturne dediščine, projektu Bežigrajski športni park nasprotuje, ker je v nasprotju z nekaterimi členi odloka in varstvenega režima za spomenik, generalni konservator Zavoda za varstvo kulturen dediščine dr. Robert Peskar zatrjuje, da projektu niso mogli prižgati rdeče luči, ker so mu ravno predpisi naklonjeni.
Na potezi je zdaj država, da spremeni predpise, odkupi stadion ali ponudi drugo zemljišče. Ljubljanska občina projekt podpira. Na ministrstvu za kulturo preučujejo vse možnosti, da se izvede resnično obnovo ne pa novogradnjo, je povedala državna sekretarka dr. Ignacija Fridl Jarc.
Investitor projekta Bežigrajski športni park, ki je trenutno v postopku pridobivanja integralnega gradbenega dovoljenja, vodi Jure Leben, bivši minister za okolje in prostor. Povedal je, da sodelujejo z Zavodom za varstvo kulturne dediščine in izrazil naklonjenost nadaljevanju dialoga.
Če se bo dialog med nasprotujočimi stranmi res odvil, pa bo to velikanski preboj po več kot desetletju nedialoga. Joc Pečečnik je za našo oddajo Kulturna panorama v začetku aprila povedal, da v spomenike ne vlaga, je pa Plečnikov stadion, če ga kdo želi obnoviti v izvorni obliki, na prodaj.
Odbor za kulturo je sprejel sklep koalicije, da se je odbor seznanil s problematiko dediščine Plečnikovega stadiona v Ljubljani in podpira prizadevanja za ohranitev vrednot, zaradi katerih je bil Plečnikov stadion razglašen za kulturni spomenika državnega pomena. Ministrstvo za kulturo je pozval, da prepreči propadanje ali izgubo vrednost vseh spomeniških del Jožeta Plečnika. Bolj zavezujoče sklepe Levice, ki predlagajo odkup stadiona ali zamenjavo zemljišča, njegovo zaščito v integralnem smislu in obnovo v celoti, pa odbor ni podprl.
Potem ko se je zdelo, da je po 12 letih pot prenovi Plečnikovega stadiona, ki jo vodi podjetnik Joc Pečenik, odprta, se zdaj ponovno iščejo možnosti za drugačno rešitev. Večji del stroke se je na Odboru za kulturo v Državnem zboru poenotil, da bo projekt Bežigrajski športni park Plečnikov stadion uničil. Strokovne službe na Ministrstvu za kulturo pa iščejo vse možnosti, da bomo izvedli dejansko obnovo, ne pa novogradnje Plečnikovega stadiona, je povedala državna sekretarka Ignacija Fridl Jarc. Vir fotografije: BoBo
Poskušamo storiti vse, da bomo izvedli dejansko obnovo, ne pa novogradnje Plečnikovega stadiona, je povedala državna sekretarka Ignacija Fridl Jarc.
Potem ko se je zdelo, da je po dvanajstih letih pot prenovi Plečnikovega stadiona, ki jo vodi podjetnik Joc Pečečnik, odprta, zdaj ponovno iščejo možnosti za drugačno rešitev. Večji del stroke se je na Odboru za kulturo v Državnem zboru poenotil, da bo projekt Bežigrajski športni park Plečnikov stadion uničil.
Ali bomo tudi v Sloveniji priča protestom podobno kot pred dnevi v Tirani ob rušenju Nacionalnega gledališča Albanije? Tudi to je organizacija Europa Nostra, tako kot Plečnikov stadion za Bežigradom, uvrstila na seznam sedmih najbolj ogroženih spomenikov in dediščinskih območij v Evropi za leto 2020. Vzporednic je veliko, od časa nastanka obeh objektov, načrtov vlagateljev, do kupoprodajne pogodbe, je v imenu predlagatelja seje poudarila Nataša Sukič iz poslanske skupine Levica.
V nadaljevanju je imelo krog 15 strokovnjakov in predstavnikov osrednjih ustanov s področja varovanja kulturne dediščine in arhitekture v Državnem zboru podobno sporočilo. Projekt Bežigrajski športni park bo vseboval le nekaj odstotkov Plečnikovega stadiona, zato to ne bo njegova prenova, ampak pozidava in uničenje. Prof. dr. Aleš Vodopivec s Fakultete za arhitekturo Univerze v Ljubljani v 50 letih dela še ni videl takšnega poenotenja stroke.
Pa vendar je Zavod za varstvo kulturne dediščine prižgal projektu zeleno luč. Ali se je zavod znašel v protislovju? Medtem ko prof. dr. Matej Klemenčič, predsednik strokovnega sveta Zavoda za varstvo kulturne dediščine, projektu Bežigrajski športni park nasprotuje, ker je v nasprotju z nekaterimi členi odloka in varstvenega režima za spomenik, generalni konservator Zavoda za varstvo kulturen dediščine dr. Robert Peskar zatrjuje, da projektu niso mogli prižgati rdeče luči, ker so mu ravno predpisi naklonjeni.
Na potezi je zdaj država, da spremeni predpise, odkupi stadion ali ponudi drugo zemljišče. Ljubljanska občina projekt podpira. Na ministrstvu za kulturo preučujejo vse možnosti, da se izvede resnično obnovo ne pa novogradnjo, je povedala državna sekretarka dr. Ignacija Fridl Jarc.
Investitor projekta Bežigrajski športni park, ki je trenutno v postopku pridobivanja integralnega gradbenega dovoljenja, vodi Jure Leben, bivši minister za okolje in prostor. Povedal je, da sodelujejo z Zavodom za varstvo kulturne dediščine in izrazil naklonjenost nadaljevanju dialoga.
Če se bo dialog med nasprotujočimi stranmi res odvil, pa bo to velikanski preboj po več kot desetletju nedialoga. Joc Pečečnik je za našo oddajo Kulturna panorama v začetku aprila povedal, da v spomenike ne vlaga, je pa Plečnikov stadion, če ga kdo želi obnoviti v izvorni obliki, na prodaj.
Odbor za kulturo je sprejel sklep koalicije, da se je odbor seznanil s problematiko dediščine Plečnikovega stadiona v Ljubljani in podpira prizadevanja za ohranitev vrednot, zaradi katerih je bil Plečnikov stadion razglašen za kulturni spomenika državnega pomena. Ministrstvo za kulturo je pozval, da prepreči propadanje ali izgubo vrednost vseh spomeniških del Jožeta Plečnika. Bolj zavezujoče sklepe Levice, ki predlagajo odkup stadiona ali zamenjavo zemljišča, njegovo zaščito v integralnem smislu in obnovo v celoti, pa odbor ni podprl.
Mlada slikarka in konceptualna umetnica Iris Pokovec ter fotograf in kostumograf Claudi Sovre nista še nikoli sodelovala in se osebno ne poznata, pa vendar ju je Žiga Bratoš povabil k skupnemu pogovoru. Sprejela sta izziv. Čeprav so njuni pristopi precej različni, sta oba igriva in tudi poglobljena ustvarjalca. Segata v skupni bazen blišča popularne kulture in potrošništva, ki ga hkrati prevprašujeta. Vsaj nekaj je v njunih delih filozofije pop arta. O tem, kakšne razmisleke tako nenavadno srečanje prinese, več v oddaji, ki je četrta in zadnja v poletnem ciklu Dvogovori umetnic/umetnikov. Tega je zasnovala Petra Tanko. Na fotografijah Iris Pokovec in Claudi Sovre, osebni arhiv
Vsebine Programa Ars
V tretji oddaji cikla Dvogovori umetnic/umetnikov, ki ga je zasnovala Petra Tanko, sta gosta Boštjan Videmšek, novinar in pisatelj, ter fotoreporter Matjaž Krivic. Z njima smo se pogovarjali o skupnem zasledovanju novinarskih zgodb sedanjosti in motivaciji. V tem trenutku najbolj odmeva zgodba iz Kenije o zadnjih dveh severnih belih nosoroginjah in reševanju funkcionalno že izumrle vrste, ki sta jo soustvarila z Majo Prijatelj Videmšek. Boštjan Videmšek in Matjaž Krivic sta s knjigo Plan B: Pionirji boja s podnebno krizo in prihodnost mobilnosti ubrala k podnebni in okoljski tematiki povsem svež pristop. Videmškove članke sicer objavljajo največji svetovni časopisi, revije in spletni portali. Je avtor šestih knjig: Vojna terorja (v angleščini izšla pod naslovom 21st Century Conflicts), Upor: Arabska pomlad in evropska jesen, Ultrablues (soavtor skupaj s Samom Rugljem in Žigo X. Gombačem), Na begu (v nemščini izšla pod naslovom Auf der Flucht), Dispatches from the Frontlines of Humanity (Cambridge Scholars Publishing) in Plan B: Pionirji boja s podnebno krizo in prihodnost mobilnosti (UMco), ki je bila lani izbrana za slovensko knjigo leta, v angleščini pa je izšla pod naslovom Plan B: How Not to Lose Hope in the Times of Climate Crisis. Videmšek je prejemnik številnih domačin in tujih novinarskih nagrad. Je tudi avtor dveh gledaliških iger – Rokova modrina (o pokojnem smučarju Roku Petroviču, svojemu vzorniku) in Lau(f) Story o češkem maratoncu in disidentu Emilu Zatopku. Matjaž Krivic je večkrat nagrajeni dokumentarni fotograf, ki dolgoročno spremlja zgodbe ljudi in krajev. Že 25 let v svojem intenzivnem, osebnem in estetsko prepričljivem slogu beleži obličje zemlje in upodablja revnejše dele sveta, ki jih zaznamujejo tradicija, družbeni nemiri in močna navzočnost religije. V zadnjih letih se je usmeril v okoljska vprašanja in se s svojim delom zavzema za bolj zeleno prihodnost. Njegovo delo in multimedijski projekti so bili na ogled v številnih galerijah, muzejih, razstaviščih na prostem v Sloveniji in po svetu ter na mednarodnih fotografskih festivalih, kot so La Gacilly Photo, Les Rencontres d’Arles in Visa pour l’image. Njegove fotografije objavljajo nacionalni in najrazličnejši mednarodni mediji, kot so Wired, Geo, Stern, Spiegel, Le Figaro, Le Monde, Newsweek, GQ, Internationale, D - La Repubblica, Wall Street Journal, Forbes in številni drugi. V četrti, zadnji oddaji poletnega cikla Dvogovori umetnic/umetnikov, bosta gosta slikarka in konceptualna umetnica Iris Pokovec ter fotograf in kostumograf Claudi Sovre. Gostil ju bo Žiga Bratoš.
S koncertom v tamkajšnji cerkvi sv. Petra se začenja 39. Festival Radovljica, ki bo do 22. avgusta ponudil deset raznolikih koncertnih večerov. Današnjemu odprtju festivala z ansamblom Sonatore de la Gioiosa Marca boste lahko prisluhnili tudi v neposrednem prenosu na našem tretjem programu. Festival Radovljica vsako leto ponudi pester spored, ki se sicer osredinja okoli takoimenovane stare glasbe, hkrati pa te okvire tudi venomer presega, predvsem s programi, ki so tako ali drugače vezani na slovenski prostor. Letos sta taka koncerta dva: torkov večer bo namenjen instrumentalnim skladbam, ki jih je nekoč hranila ljubljanska stolnica, prvič po njihovih izvirnih izvedbah na začetku 19. stoletja pa bomo v četrtek 19. avgusta lahko slišali samospeve ter klavirsko glasbo, ki jo je napisal baron Eduard de Lannoy, in je verjetno zvenela tudi ob aristokratskih druženjih na dvorcu Viltuš pri Mariboru. Omenimo še koncert, ki se bo tradicionalno preselil v cerkev z izjemnimi orglami v Velesovem, kjer bo Bart Jacobs z orkestrom rekonstruiral glasbo, ki jo je kot solist z orkestrsko spremljavo nekoč igral sam Johann Sebastian Bach, pa večer glasbe Johna Dowlanda, s katero se je z večkrat nagrajeno lansko debitantsko solistično ploščo proslavil slovenski lutnjar Bor Zuljan in jo bo prvič v Sloveniji predstavil prihodnji petek.
Neveljaven email naslov