Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Dogodek se je v zgodovino zapisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev.
V ponedeljek, 13. junija, bo minilo 100. let od požiga Narodnega doma v Trstu, dogodka, ki se je v zgodovino vpisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev. Zveza slovenskih kulturnih društev, Glasbena matica in Slovensko stalno gledališče so združili moči in v nedeljo 12. julija na dvorišču Slovenskega kulturnega društva v Barkovljah pripravljajo poklon ob 100-letnici požiga tržaškega Narodnega doma.
Večer bodo oblikovali igralki Nikla Petruška Panizon in Jasmina Gruden, plesalka Daša Grgič ter Trio Continuum, harmonikarski trio Glasbene matice, ki ga sestavljajo Polona Tominec, Manuel Figheli in Fulvijo Jurinčič. Osrednjo besedo pa bodo imeli mladi. Dijaka Cosimo Fabris in Nicole Tedesco bosta razmišljala o pomenu, vlogi in prihodnosti Narodnega doma.
Alen Jelen se je pogovarjal z Živko Persi, predsednico Zveze slovenskih kulturnih društev.
Dogodek se je v zgodovino zapisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev.
V ponedeljek, 13. junija, bo minilo 100. let od požiga Narodnega doma v Trstu, dogodka, ki se je v zgodovino vpisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev. Zveza slovenskih kulturnih društev, Glasbena matica in Slovensko stalno gledališče so združili moči in v nedeljo 12. julija na dvorišču Slovenskega kulturnega društva v Barkovljah pripravljajo poklon ob 100-letnici požiga tržaškega Narodnega doma.
Večer bodo oblikovali igralki Nikla Petruška Panizon in Jasmina Gruden, plesalka Daša Grgič ter Trio Continuum, harmonikarski trio Glasbene matice, ki ga sestavljajo Polona Tominec, Manuel Figheli in Fulvijo Jurinčič. Osrednjo besedo pa bodo imeli mladi. Dijaka Cosimo Fabris in Nicole Tedesco bosta razmišljala o pomenu, vlogi in prihodnosti Narodnega doma.
Alen Jelen se je pogovarjal z Živko Persi, predsednico Zveze slovenskih kulturnih društev.
Kako smo peli nekoč in kako pojemo danes? Z glasbo in petjem povezane spomine bo z nami delila gospa Marta Adamič s Hudega konca. Pripovedovala bo o petju po hišah, v cerkvi, med kmečkimi ženskami, podelila spomin na snemanje z Zmago Kumar: »V osnovni šoli smo snemali, na trak so snemali, najprej so nas spraševali, od kje smo, ali se iz roda v rok prenaša, nato smo pa peli.« Pridružil se nam bo tudi Tomaž Rauch, glasbenik, skladatelj, pevec in multiinštrumentalist, ki se posveča raziskovanju in izvajanju slovenske ljudske glasbe. Spoštovane, spoštovani, veseli smo, da lahko oddajo snujemo tudi v dialogu z vami in se vam zahvaljujemo za vaše komentarje, pisma in izpolnjene ankete. Pišete nam lahko na ars@rtvslo.si, z nami delite glasbeno željo in z njo povezan spomin, pa tudi svoja druga razmišljanja ob oddaji. Veseli smo vaših predlogov in vprašanj. na fotografiji: Tomaž Rauch, glasbenik, skladatelj, pevec in multiinštrumentalist
Po telefonski zvezi se nam bo pridružila koloraturna sopranistka in biologinja Petra Vrh Vrezec. Spraševali se bomo, kako je ptičje petje zvenelo v času Vaše mladosti, mladosti naših staršev, dedkov in babic. Kako zveni danes? Poslušali bomo, kako odmeva v glasbi. Govorili pa bomo tudi o petju človeka. Ali lahko človeški glas poustvari ptičje petje? Kako se razlikujeta petje ptic in petje človeka? Kako smo peli nekoč in kako pojemo danes? na fotografiji: koloraturna sopranistka in biologinja Petra Vrh Vrezec z babico Ivanko Stritar (osebni arhiv)
»Svet je mogoče doživljati, čutiti, misliti, dojeti tudi z zaprtimi očmi. V tišini, zvoku iz narave, besedi iz človekovih ust,« je zapisal zdravnik specialist nevropediater Igor M Ravnik in dodal: »Dan se ne začne s tem, da nam z ekrana voščijo Dober dan, ampak že prej, ko zaslišimo ptičje petje …« Zato bomo tudi v svet glasbe in z njo povezanih spominov tokrat vstopili s ptičjim petjem in glasbo, ki jo je navdihnilo.
Neveljaven email naslov