Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Dogodek se je v zgodovino zapisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev.
V ponedeljek, 13. junija, bo minilo 100. let od požiga Narodnega doma v Trstu, dogodka, ki se je v zgodovino vpisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev. Zveza slovenskih kulturnih društev, Glasbena matica in Slovensko stalno gledališče so združili moči in v nedeljo 12. julija na dvorišču Slovenskega kulturnega društva v Barkovljah pripravljajo poklon ob 100-letnici požiga tržaškega Narodnega doma.
Večer bodo oblikovali igralki Nikla Petruška Panizon in Jasmina Gruden, plesalka Daša Grgič ter Trio Continuum, harmonikarski trio Glasbene matice, ki ga sestavljajo Polona Tominec, Manuel Figheli in Fulvijo Jurinčič. Osrednjo besedo pa bodo imeli mladi. Dijaka Cosimo Fabris in Nicole Tedesco bosta razmišljala o pomenu, vlogi in prihodnosti Narodnega doma.
Alen Jelen se je pogovarjal z Živko Persi, predsednico Zveze slovenskih kulturnih društev.
Dogodek se je v zgodovino zapisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev.
V ponedeljek, 13. junija, bo minilo 100. let od požiga Narodnega doma v Trstu, dogodka, ki se je v zgodovino vpisal kot simbol fašističnega preganjanja Slovencev. Zveza slovenskih kulturnih društev, Glasbena matica in Slovensko stalno gledališče so združili moči in v nedeljo 12. julija na dvorišču Slovenskega kulturnega društva v Barkovljah pripravljajo poklon ob 100-letnici požiga tržaškega Narodnega doma.
Večer bodo oblikovali igralki Nikla Petruška Panizon in Jasmina Gruden, plesalka Daša Grgič ter Trio Continuum, harmonikarski trio Glasbene matice, ki ga sestavljajo Polona Tominec, Manuel Figheli in Fulvijo Jurinčič. Osrednjo besedo pa bodo imeli mladi. Dijaka Cosimo Fabris in Nicole Tedesco bosta razmišljala o pomenu, vlogi in prihodnosti Narodnega doma.
Alen Jelen se je pogovarjal z Živko Persi, predsednico Zveze slovenskih kulturnih društev.
"Sredi marca sem odšla, kot ponavadi v svojem ritmu samostojne prevajalke, za nekaj tednov na vikend v bližini Umaga. Dva dni pozneje so se zaprle meje, ob vrnitvi domov bi morala v karanteno, najprej 14-, nato 7-dnevno, in tako sem ostala na morju več kot dva meseca in preživela čudovito pomlad, seveda popestreno z dogodki, ki jih je sprožila epidemija oziroma izredne razmere," opisuje v Zapiskih izza meje prevajalka in Sovretova nagrajenka Nives Vidrih svoje preživljanje epidemije na hrvaški strani Istre. Prisluhnete mu lahko nocoj v oddaji Spomini, pisma in potopisi v nedeljo, 21. junija, ob 19.00 na programu Ars.
»Zelo ljuba pesem mi je koroška Kje so tiste stezice. Če bi bila v tem trenutku glasbenik, bi poskušala ustvariti čudovito pesmico Kje je tista kultura, ki je cvetela in se širila v času narodno osvobodilne borbe.« Dr. Zora Konjajev Foto: Grega Žunič
V Ljubljani je leta 1933 nastal znameniti tercet, včasih tudi kvartet sester Stritar, ki je pel na ljubljanskem radiu in na koncertih s plesnim orkestrom Bojana Adamiča. To je bil eden prvih ženskih ansamblov pri nas. Spomine na to obdobje – predvojni Radio in pevsko delovanje sester Stritar obuja najmlajša izmed sestra, 98-letna doktorica Zora Konjajev, pionirka slovenske pediatrije in častna meščanka Ljubljane. Foto: Grega Žunič
Neveljaven email naslov