Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poletne sapice v izvedbi Nove Schole Labacensis.
Nocoj ob pol devetih zvečer se bo v Viteški dvorani gradu Brežice začel peti koncert letošnjega festivala stare glasbe Seviqc Brežice, en od dveh koncertov, ki sta letos še posebej povezana z lokacijo, kjer potekata. Umetniški vodja festivala Klemen Ramovš je namreč letošnje nastopajoče nagovoril k povezavi glasbene umetnosti z našo kulturno dediščino in tako sta nastala kar dva koncertna sporeda, ki se napajata iz fresk v viteški dvorani. Prvega je prejšnji četrtek izvedel ansambel Rosarum Flores, na drugem pa bo nocoj nastopila zasedba Nova Shola Labacensis.
Pravzaprav vas glasbeniki v Brežice vabijo že uro prej, saj se bo ob 19.30 tam začel festivalski predtakt. To je pogovor z ansamblom Nova Schola Labacensis, ki bo poslušalcem nekoliko bolje predstavil spored in jih tako tudi pripravil na spremljanje koncerta, ki se bo začel ob pol devetih in ga bomo na programu Ars neposredno prenašali.
Nocoj ob 20.30
Neposredni prenos: Nova schola Labacensis: Aure volanti, Poletne sapice
Večer bo potekal pod naslovom Aure volanti – Poletne sapice, cel program koncerta pa se prek fresk napaja v Arkadiji – mitološki pokrajini, kraljevini boga Pana, kjer so bivala tudi druga nečloveška bitja kot so driade, nimfe, demoni.
Poleg naslovnega dela koncerta, ki je tudi naslov ene od arij na koncertnem sporedu, nas nocoj čaka še vrsta drugih uglasbenih antičnih prizorov, glede na skladatelje pa bomo z glasbo potovali s severa proti jugu. Večer se bo začel z glasbo nemških in nizozemskih mojstrov, nadaljeval in sklenil pa tam, kjer je bila antika deloma tudi doma - z italijanskim renesančnim in baročnim glasbenim izročilom z grško mitologijo navdihnjenih spevov.
Poletne sapice v izvedbi Nove Schole Labacensis.
Nocoj ob pol devetih zvečer se bo v Viteški dvorani gradu Brežice začel peti koncert letošnjega festivala stare glasbe Seviqc Brežice, en od dveh koncertov, ki sta letos še posebej povezana z lokacijo, kjer potekata. Umetniški vodja festivala Klemen Ramovš je namreč letošnje nastopajoče nagovoril k povezavi glasbene umetnosti z našo kulturno dediščino in tako sta nastala kar dva koncertna sporeda, ki se napajata iz fresk v viteški dvorani. Prvega je prejšnji četrtek izvedel ansambel Rosarum Flores, na drugem pa bo nocoj nastopila zasedba Nova Shola Labacensis.
Pravzaprav vas glasbeniki v Brežice vabijo že uro prej, saj se bo ob 19.30 tam začel festivalski predtakt. To je pogovor z ansamblom Nova Schola Labacensis, ki bo poslušalcem nekoliko bolje predstavil spored in jih tako tudi pripravil na spremljanje koncerta, ki se bo začel ob pol devetih in ga bomo na programu Ars neposredno prenašali.
Nocoj ob 20.30
Neposredni prenos: Nova schola Labacensis: Aure volanti, Poletne sapice
Večer bo potekal pod naslovom Aure volanti – Poletne sapice, cel program koncerta pa se prek fresk napaja v Arkadiji – mitološki pokrajini, kraljevini boga Pana, kjer so bivala tudi druga nečloveška bitja kot so driade, nimfe, demoni.
Poleg naslovnega dela koncerta, ki je tudi naslov ene od arij na koncertnem sporedu, nas nocoj čaka še vrsta drugih uglasbenih antičnih prizorov, glede na skladatelje pa bomo z glasbo potovali s severa proti jugu. Večer se bo začel z glasbo nemških in nizozemskih mojstrov, nadaljeval in sklenil pa tam, kjer je bila antika deloma tudi doma - z italijanskim renesančnim in baročnim glasbenim izročilom z grško mitologijo navdihnjenih spevov.
Fotoreportaža sodi med najlepše vizualne primere pripovedovanja. Razstavni projekt Na drugi strani – slovenska fotoreportaža, ki so ga postavili v Galeriji Jakopič, prinaša zgodovinski pregled takega pripovedovanja zgodb s perspektive komunikologije, umetnostne zgodovine in fotografske teorije. Pripravljali so ga dve leti, postavitev pa izhaja iz razumevanja dela fotoreporterjev in ne samo rezultatov njihovega dela. Na fografiji fotoreporterji časnika Delo Janez Zrnec, Zoran Vogrinčič, Janez Pukšič, Srdjan Živulović, Dragan Arrigler, avtor Igor Modic, vir spletna stran Galerije Jakopič.
Neapelj, milijonska prestolnica Južne Italije navdušuje z živahnim življenjskim ritmom in številnimi umetniškimi zakladi. Enega najpomembnejših – Aleksandrov mozaik iz tamkajšnjega Arheološkega muzeja – bodo v naslednjih mesecih celovito obnovili, in omogočali sproten ogled. V deželi Kampanija so se v teh dneh znova odprli muzeji, in v enem od njih so odkrili izginotje neprecenljive umetnine – ki pa so jo policisti medtem tudi že našli. V teh dneh pa je italijansko kulturno ministrstvo otok Prócida blizu Neaplja razglasilo za kulturno prestolnico Italije v letu 2022. Prispevek je pripravl Janko Petrovec.
Smo na tretjini najhladnejšega letnega časa, zime. Pred nami so dolge noči, snežni meteži in nizke temperature. Podobne asociacije vzbuja tudi Simfonija št. 7 angleškega skladatelja Ralpha Vaughana Williamsa iz leta 1952, imenovana Antarktična simfonija, ki jo bomo poslušali v tokratni oddaji Glasba 20. stoletja.
Kdaj ste nazadnje napisali pismo z roko? Če se ne spomnite, lahko to mogoče storite v tokratnem tednu pisanja z roko. Pri Društvu Radi pišemo z roko poudarjajo pozitivne učinke takega pisanja: med drugim si vsebine bolje zapomnimo, možgani pa delujejo kompleksneje. Letošnji ambasadorji pisanja z roko so zdravnik Erik Brecelj, režiserka Urša Menart in kolesar Tadej Pogačar, ob podpori ministrstva za izobraževanje pa v njem sodeluje več kot 200 osnovnih in srednjih šol, domov za starejše, ljudskih univerz in knjižnic.
Na velikem odru ljubljanske Drame je bil 15. 1. 2021 spominski večer, posvečen Dušanu Jovanoviću, dramatiku, režiserju, pisatelju in pesniku, ki je umrl na zadnji dan lanskega leta. Velikemu ustvarjalcu so se poklonili številni prijatelji, sodelavci in poznavalci njegovega dela in sopotniki. Prireditev je bilo mogoče spremljati po spletu. »Od Dušana Jovanovića se je nemogoče posloviti. Njegova osebna veličina in pogumna umetniška govorica sta nas vedno združevali in povezovali.« S to mislijo je ljubljanska Drama povabila k spominskemu večeru, na katerem so nastopili številni ljudje gledališča in vsak po svoje izražali nemoč ob misli, da Dušana Jovanovića ni več hkrati pa izražali spoštovanje in občudovanje. Tadeja Krečič
Neveljaven email naslov