Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Velja za eno najglasnejših bork za pravice žensk, tudi v smislu nasprotovanja objektivaciji ženskih teles in podrejenega položaja igralk.
V fokusu letošnjega festivala Mesto žensk je filmska ikona Delphine Seyrig. Gledališka, televizijska in filmska igralka je odrasla med Libanonom, Grčijo, Francijo in Združenimi državami Amerike, ustvarjala pa je predvsem v Franciji, med drugim z Alainom Resnaisom, Francoisom Truffautom, Luisom Bunuelom, ki so jo imeli za svojo muzo. Delphine Seyrig pa se je vloge »tihe, eterične in sublimno lepe muze avtorskega filma«, kot so zapisali v Kinoteki, kmalu naveličala. Vključila se je v feministično gibanje in postala ena najglasnejših bork za pravice žensk, tudi v smislu nasprotovanja objektivaciji ženskih teles in podrejenega položaja igralk. V nadaljevanju je večinoma nastopala v filmih, ki so jih snemale ženske, kamero pa je v roke vzela tudi sama in z njo začela snemati radikalne, aktivistične filme. Med njimi je Bodi lepa in utihni!, ki je s poglabljanjem v izkušnje žensk v filmski industriji predhodnik današnjega gibanja #JazTudi.
Velja za eno najglasnejših bork za pravice žensk, tudi v smislu nasprotovanja objektivaciji ženskih teles in podrejenega položaja igralk.
V fokusu letošnjega festivala Mesto žensk je filmska ikona Delphine Seyrig. Gledališka, televizijska in filmska igralka je odrasla med Libanonom, Grčijo, Francijo in Združenimi državami Amerike, ustvarjala pa je predvsem v Franciji, med drugim z Alainom Resnaisom, Francoisom Truffautom, Luisom Bunuelom, ki so jo imeli za svojo muzo. Delphine Seyrig pa se je vloge »tihe, eterične in sublimno lepe muze avtorskega filma«, kot so zapisali v Kinoteki, kmalu naveličala. Vključila se je v feministično gibanje in postala ena najglasnejših bork za pravice žensk, tudi v smislu nasprotovanja objektivaciji ženskih teles in podrejenega položaja igralk. V nadaljevanju je večinoma nastopala v filmih, ki so jih snemale ženske, kamero pa je v roke vzela tudi sama in z njo začela snemati radikalne, aktivistične filme. Med njimi je Bodi lepa in utihni!, ki je s poglabljanjem v izkušnje žensk v filmski industriji predhodnik današnjega gibanja #JazTudi.
Svet se je ustavil, ljudje so ostali doma in na začetku karantene je morda še kdo mislil, da se bo med pandemijo zgodila renesansa kupovanja in branja knjig. Ni se. Če je bilo na začetku koronakrize in karantene mogoče slišati napovedi o renesansi branja, je po tednih izolacije jasno, da se ta ni zgodila. Založniški trgi po Evropi in svetu so v krču. V času, ko so potrošniški tako rekoč čez noč odkrili nakupovanje po spletu, to ne velja za knjige.
Karantena je preizkus za duha in telo. Po mesecu dni izolacije se v družinsko življenje počasi zajeda monotonost, ki jo je dobro razbiti. Zakaj ne z lutkami, se sprašuje višja predavateljica za področje lutkovnega, gledališkega in filmskega izražanja na oddelku za predšolsko vzgojo na Pegagoški fakulteti Univerze v Ljubljani, dr. Helena Korošec. "Lutke so tudi odličen medij za komunikacijo med staršem in otrokom ter med otroci samimi. Kot posrednik v komunikaciji celo izboljšujejo medsebojne odnose," pravi dr. Korošec in opozarja, da lahko marsikatero družinsko težavo v komunikacijskem smislu prenesemo na lutko, ki tako postane mediator družinskih odnosov. "Vem za primere, ko družine izdelajo lutke, potem pa se med seboj igrajo s pomočjo videopovezave, kar je otrokom zelo všeč. "Za domačo igro z lutkami ni treba v trgovino, dovolj je, da pobrskamo po predalih in omarah ter sami izdelamo raznovrstne lutke. Z njimi se lahko igramo, postorimo kaj po hiši, se učimo ali delamo domače naloge.
O individualno-kolektivnem spominu oziroma o zvočnem spominu, ki prek čustvovanja preplete sedanjost s preteklostjo Glasba: Ježek iz zgodnjega obdobja, Jožek in Ježek, Lili Marlen (Vlado Kreslin in Beltinška banda), Donna Clara, Valerija Heybal in drugi.
Glasba: Kje je moj mili dom, Če se bom ženil, Peščalka ali Sv. Konstantin, Lani sem možila se / Pozim, polet
Vabimo vas na potovanje v svet glasbe iz časa Vaše mladosti, mladosti naših staršev, babic in dedkov. O glasbi kot multimodialnem spodbujevalcu, ki vpliva na naš spomin, čustva in o različnih načinih uporabe glasbe – od samopomoči z glasbo do glasbene terapije in uporabe glasbe v medicinske namene.
Neveljaven email naslov