Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
»Ali tudi danes obstaja strah pred »izrojeno umetnostjo«? Pred »nižjimi« rasami?« sprašuje predstava Matjaža Zupančiča.
Dva mlada slikarja, Adolf Hitler in Viktor Karlstein, se želita vpisati na Akademijo likovnih umetnosti na Dunaju, ampak jima ne uspe. Veliko pozneje, leta 1944, sta oba v Berlinu: Hitler je postal firer, Karlstein pa znanstvenik, ki konstruira novi monstruozni bitji, moškega in žensko. Tako se začne opis zgodbe satirične drame Nova rasa, ki jo bodo nocoj krstno uprizorili na odru ljubljanske Male drame. Gre za najnovejše besedilo petkratnega Grumovega nagrajenca Matjaža Zupančič, ki je besedilo tudi režiral. Nova rasa nacistični odnos do tako imenovane »izrojene umetnosti« poveže z idejo nadčloveka, hkrati pa s satirično obravnavo stremi k premisleku sodobnih pojavov rasizma, šovinizma in ksenofobije.
»Ali tudi danes obstaja strah pred »izrojeno umetnostjo«? Pred »nižjimi« rasami?« sprašuje predstava Matjaža Zupančiča.
Dva mlada slikarja, Adolf Hitler in Viktor Karlstein, se želita vpisati na Akademijo likovnih umetnosti na Dunaju, ampak jima ne uspe. Veliko pozneje, leta 1944, sta oba v Berlinu: Hitler je postal firer, Karlstein pa znanstvenik, ki konstruira novi monstruozni bitji, moškega in žensko. Tako se začne opis zgodbe satirične drame Nova rasa, ki jo bodo nocoj krstno uprizorili na odru ljubljanske Male drame. Gre za najnovejše besedilo petkratnega Grumovega nagrajenca Matjaža Zupančič, ki je besedilo tudi režiral. Nova rasa nacistični odnos do tako imenovane »izrojene umetnosti« poveže z idejo nadčloveka, hkrati pa s satirično obravnavo stremi k premisleku sodobnih pojavov rasizma, šovinizma in ksenofobije.
Na ministrstvu za kulturo bo potekalo srečanje, na katerem bodo iskali alternative za prenovo Plečnikovega stadiona v okviru projekta Bežigrajski športni park, ki naj bi v celoti stal 240 milijonov.
Potem ko se je zdelo, da je po 12 letih pot prenovi Plečnikovega stadiona, ki jo vodi podjetnik Joc Pečenik, odprta, se zdaj ponovno iščejo možnosti za drugačno rešitev. Večji del stroke se je na Odboru za kulturo v Državnem zboru poenotil, da bo projekt Bežigrajski športni park Plečnikov stadion uničil. Strokovne službe na Ministrstvu za kulturo pa iščejo vse možnosti, da bomo izvedli dejansko obnovo, ne pa novogradnje Plečnikovega stadiona, je povedala državna sekretarka Ignacija Fridl Jarc. Vir fotografije: BoBo
»Glasba je čas, ki ga v svoji začasnosti ukrademo večnosti,« pove fotograf in filozof dr. Evgen Bavčar, trojni doktor, častni znanstvenik Inštituta za kritične študije v Mehiki in v istem inštitutu tudi direktor laboratorija za nevidno. Je tudi vitez francoske legije časti in častni občan Evrope, razglašen leta 2016. Kot gostujoči profesor je predaval na evropskih in ameriških univerzah o estetiki in problematiki slepih, danes pa nas bo s svojimi glasbenimi spomini popeljal v svet Vaše mladosti, mladosti naših staršev, dedkov in babic, pa tudi v svet s sončno krajino navdihnjene glasbe – ali kot je povedal dr. Bavčar: »Glasbe, ki sem si jo posnel na magnetofon, glasbe, ki je kot antidrepresiv.« Govorili bomo o svetu absolutnega poslušanja, pa tudi o dostopnosti slepih do drugih, v svetu vizualnega usidranih umetnosti, o izkušnjah ‘pogleda od blizu’. Z besedami dr. Bavčarja: »Imel sem možnost, da sem v Rimu tipal kip Mojzesa od Michelangela. Izkušnja je bila tako močna, da sem jokal.« Na fotografiji: dr. Evgen Bavčar (osebni arhiv)
Neveljaven email naslov