Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
»Ali tudi danes obstaja strah pred »izrojeno umetnostjo«? Pred »nižjimi« rasami?« sprašuje predstava Matjaža Zupančiča.
Dva mlada slikarja, Adolf Hitler in Viktor Karlstein, se želita vpisati na Akademijo likovnih umetnosti na Dunaju, ampak jima ne uspe. Veliko pozneje, leta 1944, sta oba v Berlinu: Hitler je postal firer, Karlstein pa znanstvenik, ki konstruira novi monstruozni bitji, moškega in žensko. Tako se začne opis zgodbe satirične drame Nova rasa, ki jo bodo nocoj krstno uprizorili na odru ljubljanske Male drame. Gre za najnovejše besedilo petkratnega Grumovega nagrajenca Matjaža Zupančič, ki je besedilo tudi režiral. Nova rasa nacistični odnos do tako imenovane »izrojene umetnosti« poveže z idejo nadčloveka, hkrati pa s satirično obravnavo stremi k premisleku sodobnih pojavov rasizma, šovinizma in ksenofobije.
»Ali tudi danes obstaja strah pred »izrojeno umetnostjo«? Pred »nižjimi« rasami?« sprašuje predstava Matjaža Zupančiča.
Dva mlada slikarja, Adolf Hitler in Viktor Karlstein, se želita vpisati na Akademijo likovnih umetnosti na Dunaju, ampak jima ne uspe. Veliko pozneje, leta 1944, sta oba v Berlinu: Hitler je postal firer, Karlstein pa znanstvenik, ki konstruira novi monstruozni bitji, moškega in žensko. Tako se začne opis zgodbe satirične drame Nova rasa, ki jo bodo nocoj krstno uprizorili na odru ljubljanske Male drame. Gre za najnovejše besedilo petkratnega Grumovega nagrajenca Matjaža Zupančič, ki je besedilo tudi režiral. Nova rasa nacistični odnos do tako imenovane »izrojene umetnosti« poveže z idejo nadčloveka, hkrati pa s satirično obravnavo stremi k premisleku sodobnih pojavov rasizma, šovinizma in ksenofobije.
"Sredi marca sem odšla, kot ponavadi v svojem ritmu samostojne prevajalke, za nekaj tednov na vikend v bližini Umaga. Dva dni pozneje so se zaprle meje, ob vrnitvi domov bi morala v karanteno, najprej 14-, nato 7-dnevno, in tako sem ostala na morju več kot dva meseca in preživela čudovito pomlad, seveda popestreno z dogodki, ki jih je sprožila epidemija oziroma izredne razmere," opisuje v Zapiskih izza meje prevajalka in Sovretova nagrajenka Nives Vidrih svoje preživljanje epidemije na hrvaški strani Istre. Prisluhnete mu lahko nocoj v oddaji Spomini, pisma in potopisi v nedeljo, 21. junija, ob 19.00 na programu Ars.
»Zelo ljuba pesem mi je koroška Kje so tiste stezice. Če bi bila v tem trenutku glasbenik, bi poskušala ustvariti čudovito pesmico Kje je tista kultura, ki je cvetela in se širila v času narodno osvobodilne borbe.« Dr. Zora Konjajev Foto: Grega Žunič
V Ljubljani je leta 1933 nastal znameniti tercet, včasih tudi kvartet sester Stritar, ki je pel na ljubljanskem radiu in na koncertih s plesnim orkestrom Bojana Adamiča. To je bil eden prvih ženskih ansamblov pri nas. Spomine na to obdobje – predvojni Radio in pevsko delovanje sester Stritar obuja najmlajša izmed sestra, 98-letna doktorica Zora Konjajev, pionirka slovenske pediatrije in častna meščanka Ljubljane. Foto: Grega Žunič
Neveljaven email naslov