Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Promocija evropskega filma je nastala pod pokroviteljstvom programa Ustvarjalna Evropa in Evropske komisije v sodelovanju z mednarodnim združenjem kinematografov Europa Cinemas.
Noč evropskega filma je pobuda za promocijo evropskega filma, ki je nastala pod pokroviteljstvom programa Ustvarjalna Evropa in Evropske komisije v sodelovanju z mednarodnim združenjem kinematografov Europa Cinemas. Spletni dogodek pri nas, začel se je sinoči ob 19.00, so pripravili v ljubljanskem Kinodvoru v okviru 31. filmskega festivala Liffe.
Noč evropskega filma poteka tretjič. V zadnjih dveh letih se je pobudi pridružilo 54 kinematografov iz 34 držav in predvajali so zelo raznolike filme. Organizatorji so se letos odločili, da še povečajo število sodelujočih. Pobudi se je pridružilo kar 75 kinematografov po Evropi. Aliki Kalagasidu, Kinodvor:
Na letošnji Noči evropskega filma bodo prek spleta – tako kot vse ostalo v okviru Liffa – na ogled Sadeži pozabe.
Film Sadeži pozabe je postal – glede na letošnje dogajanje – še posebej aktualen. Govori namreč o razmahu skrivnostne pandemije, zaradi katere ljudje izgubljajo spomin.
To je grški film, pri katerem pa sta sodelovala tudi slovenska producenta; to lahko navedemo kot zanimivost. Filmi bo sledil pogovor v živo z režiserjem Christosom Nikoujem.
Na zadnjem Festivalu slovenskega filma so bili Sadeži pozabe nagrajeni za najboljšo manjšinsko koprodukcijo; na letošnjem spletnem Liffu, kjer se v tekmovalnem programu Perspektive potegujejo za vodomca za najboljši celovečerni prvenec, so na ogled vse do konca tedna; na rednem sporedu kinodvoran pa bodo na ogled, ko se bodo te spet odprle.
Promocija evropskega filma je nastala pod pokroviteljstvom programa Ustvarjalna Evropa in Evropske komisije v sodelovanju z mednarodnim združenjem kinematografov Europa Cinemas.
Noč evropskega filma je pobuda za promocijo evropskega filma, ki je nastala pod pokroviteljstvom programa Ustvarjalna Evropa in Evropske komisije v sodelovanju z mednarodnim združenjem kinematografov Europa Cinemas. Spletni dogodek pri nas, začel se je sinoči ob 19.00, so pripravili v ljubljanskem Kinodvoru v okviru 31. filmskega festivala Liffe.
Noč evropskega filma poteka tretjič. V zadnjih dveh letih se je pobudi pridružilo 54 kinematografov iz 34 držav in predvajali so zelo raznolike filme. Organizatorji so se letos odločili, da še povečajo število sodelujočih. Pobudi se je pridružilo kar 75 kinematografov po Evropi. Aliki Kalagasidu, Kinodvor:
Na letošnji Noči evropskega filma bodo prek spleta – tako kot vse ostalo v okviru Liffa – na ogled Sadeži pozabe.
Film Sadeži pozabe je postal – glede na letošnje dogajanje – še posebej aktualen. Govori namreč o razmahu skrivnostne pandemije, zaradi katere ljudje izgubljajo spomin.
To je grški film, pri katerem pa sta sodelovala tudi slovenska producenta; to lahko navedemo kot zanimivost. Filmi bo sledil pogovor v živo z režiserjem Christosom Nikoujem.
Na zadnjem Festivalu slovenskega filma so bili Sadeži pozabe nagrajeni za najboljšo manjšinsko koprodukcijo; na letošnjem spletnem Liffu, kjer se v tekmovalnem programu Perspektive potegujejo za vodomca za najboljši celovečerni prvenec, so na ogled vse do konca tedna; na rednem sporedu kinodvoran pa bodo na ogled, ko se bodo te spet odprle.
Od kod prihaja zlo? Je nekaj nujnega? Prihaja od Boga? Je narava lahko zla? To so samo nekatera od vprašanj, na katera poskuša v svežem prevodu knjige Zlo ali drama svobode odgovoriti nemški filozof Rüdiger Safranski. Zlo ali drama svobode v prevodu Toma Virka je po monografijah Nietzsche. Biografija njegovega mišljenja in Romantika. Zadeva Nemcev že tretja knjiga Safranskega v zbirki Labirinti, ki izhaja pri založbi Lud Literatura. Odlomka je interpretirala Lidija Hartman.
Med 12. februarjem in 11. aprilom 2021 bo v Veliki sprejemni dvorani Cankarjevega doma več kot 150 avtorjev za območje celotne države pokazalo 117 arhitekturnih in 16 študentskih projektov, od urbanističnega načrtovanja, do arhitekturnih zasnov in prenov javnih zgradb, večstanovanjskih stavb, enodružinskih hiš in interjerjev, pa tudi projekte grafičnega in industrijskega oblikovanja ter pisanje o arhitekturi. Zakaj je dobra arhitektura pomembna za dobro družbo, pojasnjuje predstavnica Društva Maja Ivanič.
Likovno podobo radijskih iger so prvič zasnovali kustosi, tokrat iz Umetnostne galerije Maribor. Sugestivni izbor iz fotografske zbirke UGM dopolnjuje zvočne pripovedi kot paralelna likovna zgodba s spremljajočimi opisi del in njihovih avtorjev.
Državno slovesnost ob kulturnem prazniku, Prešernovem dnevu je oblikoval režiser David Sipoš v okolju Narodne galerije, osrednji del proslave pa je bila podelitev nagrad Prešernovega sklada in Prešernovih nagrad za življenjsko delo slovenskim umetnikom. Tadeja Krečič:
Na proslavi, ki jo je režiral David Sipoš, bodo v ospredju prejemniki najvišjih državnih nagrad s področja kulture – Prešernovo nagrado za življenjsko delo bosta letos prejela pesnik, pisatelj, dramatik, avtor radijskih iger Feri Lainšček in arhitekt Marko Mušič, podelili pa bodo tudi šest nagrad Prešernovega sklada, prejeli jih bodo arhitekti Blaž Budja, Rok Jereb in Nina Majoranc, akademski slikar Aleksander Červek, režiser in scenarist Matjaž Ivanišin, gledališki režiser Tomi Janežič, pesnik Brane Senegačnik in violinistka Lana Trotovšek.
Pogovor s Carlosom Pascualom o njegovi najnovejši knjigi kronik Nezakonita melanholija
Neveljaven email naslov