Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
11 izbranih, z duhom božičnega časa prežetih koncertov z vseh koncev Evrope in Kanade
Tretja decembrska nedelja je vsako leto rezervirana za praznik božične glasbe – Evroradijski božični dan. Ponudba je letos obsegala 14 koncertov iz Evrope in Kanade. Odbrali smo 11 najzanimivejših, v katerih se duh božičnega časa na različne načine kaže skozi prizmo starodavne in novejše, resne in popularne ter vokalne in instrumentalne glasbe. Vse do polnoči boste lahko spremljali koncerte iz Velike Britanije, Kanade, Islandije, Danske, Španije, Estonije, Slovenije, Finske, Nemčije, Latvije in Švedske. Razvrstili smo jih v dva obsežnejša sklopa: od 11:05 do 15:00 in od 16:00 do 23:45.
Glasbeno popotovanje začenjamo v dvorani Barbican v Londonu. Tam bodo pod vodstvom Boba Chilcotta nastopili vokalistka Katie Melua, saksofonistka Jess Gillam ter člani zbora BBC Singers in Koncertnega orkestra BBC.
V sporedu se bodo pretežno britanske klasične kolednice prepletale z nekoliko mlajšimi, tudi popularnimi božičnimi uspešnicami.
Nedelja ob 11.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Londona, Velika Britanija
Uro pozneje sledi »Baročna in tradicijska božična glasba iz petih ustanovnih skupnosti Montreala«. 8. decembra so v cerkvi Marijinega obiskanja v okrožju Sault-au-Récollet v Montrealu nastopili sopranistki Meredith Hall in Donna Kanerahtenha:wi Jacobs ter šestčlanska instrumentalna skupina La Nef pod vodstvom lutnjista in umetniškega vodje Sylvaina Bergerona.
Nedelja ob 12.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Montreala, Kanada
Tretji koncert posebnega dne bo prispevek Islandije. Ob 13. uri lahko prisluhnete Komornemu orkestru iz Reykjavika, ki je v koncertni hiši Harpa v prestolnici izvedel instrumentalna dela italijanskih baročnih mojstrov: Pergolesija, Vivaldija, Locatellija in Veracinija.
Nedelja ob 13.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Reykjavika, Islandija
Prvi sklop bo ob 14. uri zaokrožil Danski radio s koncertom »Moteti v adventu«. V cerkvi Sv. Trojice v Koebenhavnu bo v izvedbi vokalne skupine Theater of Voices pod vodstvom Paula Hillierja in organistke Yngvild Ruud zazvenela glasba Williama Byrda, Jana Pieterszoona Sweelincka, Thomasa Tallisa in Roberta Whitea.
Nedelja ob 14.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Koebenhavna, Danska
Po enournem predahu bomo posebni Božični dan Evroradia nadaljevali ob 16. uri s koncertom »Otroški svet« iz Barcelone. V tamkajšnjem Avditoriju so božično vzdušje z glasbo za otroški zbor in pihalni orkester poustvarili sopranistka Maria Hinojosa, Otroški zbor Veus in Mestni pihalni orkester iz Barcelone.
Nedelja ob 16.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Barcelone, Španija
Spored božičnega koncerta iz estonskega Talina, ki bo na vrsti ob 17. uri, pa sestavljajo pa dela iz zakladnice baročne instrumentalne glasbe. Komorni orkester iz Talina ter violinist in umetniški vodja Florian Donderer bodo izvedli glasbo Arcangela Corellija, Unica Wilhelma Graafa van Wassenaerja in Johanna Sebastiana Bacha.
Nedelja ob 17.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Talina, Estonija
Ob 18. uri sledi prispevek naše radijske hiše. Radio Slovenija je kot zamenjavo za prvotno načrtovani in nato zaradi epidemioloških razmer odpovedani koncert mešanega zbora Glasbene matice in Simfoničnega orkestra RTV Slovenija, ki bi morala prav danes v Cankarjevem domu izvesti Božični oratorij Huga Wolfa, v ponudbo posebnega Božičnega dne posredoval posnetek koncerta Zbora Slovenske filharmonije pod vodstvom Martine Batič. Spored koncerta, ki je potekal decembra leta 2014 v Slovenski filharmoniji, je prepletala ruska in ukrajinska pravoslavna glasba.
Nedelja ob 18.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Ljubljane, Slovenija
Finski radio že 26. leto zapored v okviru božičnega dne ponuja koncert iz cerkve Kallio v Helsinkih. Tokrat bosta nastopila finska pevka Maria Ylipää in njen tričlanski spremljevalni ansambel, ki bosta izvajala raznovrstne božične skladbe. Prisluhnili jima boste lahko ob 19ih.
Nedelja ob 19.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Helsinkov, Finska
Uro pozneje bomo neposredno prenašali koncert Radia iz Kölna. V tamkajšnji cerkvi Sv. Trojice bodo zazvenele 3 božične kantate Georga Philippa Telemanna v izvedbi ansamblov Rheinische Kantorei in Das Kleine Konzert pod vodstvom Hermanna Maxa.
Nedelja ob 20.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Kölna, Nemčija
Ob 21. uri bo na vrsti prispevek Latvijskega radia – koncert v Rigi z glasbo domačina Ugisa Praulinša, ki ga je navdihnila renesančna glasba. Njegov projekt Pot luči bodo predstavili člani vokalnega ansambla Ars Antiqua Riga, glasbeniki na orglah in baročnih pozavnah, izvajalcem pa se bo pri klaviaturah pridružil tudi skladatelj.
Nedelja ob 21.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Rige, Latvija
Evroradijski božični dan bo ob 22.30 sklenil Švedski radio z jazzovsko obarvanim koncertom pozavnista Nilsa Landgrena in prijateljev, ki so leta 2017 nastopili v Berwaldovi dvorani v Stockholmu.
Nedelja ob 22.30
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Stockholma, Švedska
11 izbranih, z duhom božičnega časa prežetih koncertov z vseh koncev Evrope in Kanade
Tretja decembrska nedelja je vsako leto rezervirana za praznik božične glasbe – Evroradijski božični dan. Ponudba je letos obsegala 14 koncertov iz Evrope in Kanade. Odbrali smo 11 najzanimivejših, v katerih se duh božičnega časa na različne načine kaže skozi prizmo starodavne in novejše, resne in popularne ter vokalne in instrumentalne glasbe. Vse do polnoči boste lahko spremljali koncerte iz Velike Britanije, Kanade, Islandije, Danske, Španije, Estonije, Slovenije, Finske, Nemčije, Latvije in Švedske. Razvrstili smo jih v dva obsežnejša sklopa: od 11:05 do 15:00 in od 16:00 do 23:45.
Glasbeno popotovanje začenjamo v dvorani Barbican v Londonu. Tam bodo pod vodstvom Boba Chilcotta nastopili vokalistka Katie Melua, saksofonistka Jess Gillam ter člani zbora BBC Singers in Koncertnega orkestra BBC.
V sporedu se bodo pretežno britanske klasične kolednice prepletale z nekoliko mlajšimi, tudi popularnimi božičnimi uspešnicami.
Nedelja ob 11.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Londona, Velika Britanija
Uro pozneje sledi »Baročna in tradicijska božična glasba iz petih ustanovnih skupnosti Montreala«. 8. decembra so v cerkvi Marijinega obiskanja v okrožju Sault-au-Récollet v Montrealu nastopili sopranistki Meredith Hall in Donna Kanerahtenha:wi Jacobs ter šestčlanska instrumentalna skupina La Nef pod vodstvom lutnjista in umetniškega vodje Sylvaina Bergerona.
Nedelja ob 12.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Montreala, Kanada
Tretji koncert posebnega dne bo prispevek Islandije. Ob 13. uri lahko prisluhnete Komornemu orkestru iz Reykjavika, ki je v koncertni hiši Harpa v prestolnici izvedel instrumentalna dela italijanskih baročnih mojstrov: Pergolesija, Vivaldija, Locatellija in Veracinija.
Nedelja ob 13.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Reykjavika, Islandija
Prvi sklop bo ob 14. uri zaokrožil Danski radio s koncertom »Moteti v adventu«. V cerkvi Sv. Trojice v Koebenhavnu bo v izvedbi vokalne skupine Theater of Voices pod vodstvom Paula Hillierja in organistke Yngvild Ruud zazvenela glasba Williama Byrda, Jana Pieterszoona Sweelincka, Thomasa Tallisa in Roberta Whitea.
Nedelja ob 14.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Koebenhavna, Danska
Po enournem predahu bomo posebni Božični dan Evroradia nadaljevali ob 16. uri s koncertom »Otroški svet« iz Barcelone. V tamkajšnjem Avditoriju so božično vzdušje z glasbo za otroški zbor in pihalni orkester poustvarili sopranistka Maria Hinojosa, Otroški zbor Veus in Mestni pihalni orkester iz Barcelone.
Nedelja ob 16.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Barcelone, Španija
Spored božičnega koncerta iz estonskega Talina, ki bo na vrsti ob 17. uri, pa sestavljajo pa dela iz zakladnice baročne instrumentalne glasbe. Komorni orkester iz Talina ter violinist in umetniški vodja Florian Donderer bodo izvedli glasbo Arcangela Corellija, Unica Wilhelma Graafa van Wassenaerja in Johanna Sebastiana Bacha.
Nedelja ob 17.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Talina, Estonija
Ob 18. uri sledi prispevek naše radijske hiše. Radio Slovenija je kot zamenjavo za prvotno načrtovani in nato zaradi epidemioloških razmer odpovedani koncert mešanega zbora Glasbene matice in Simfoničnega orkestra RTV Slovenija, ki bi morala prav danes v Cankarjevem domu izvesti Božični oratorij Huga Wolfa, v ponudbo posebnega Božičnega dne posredoval posnetek koncerta Zbora Slovenske filharmonije pod vodstvom Martine Batič. Spored koncerta, ki je potekal decembra leta 2014 v Slovenski filharmoniji, je prepletala ruska in ukrajinska pravoslavna glasba.
Nedelja ob 18.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Ljubljane, Slovenija
Finski radio že 26. leto zapored v okviru božičnega dne ponuja koncert iz cerkve Kallio v Helsinkih. Tokrat bosta nastopila finska pevka Maria Ylipää in njen tričlanski spremljevalni ansambel, ki bosta izvajala raznovrstne božične skladbe. Prisluhnili jima boste lahko ob 19ih.
Nedelja ob 19.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Helsinkov, Finska
Uro pozneje bomo neposredno prenašali koncert Radia iz Kölna. V tamkajšnji cerkvi Sv. Trojice bodo zazvenele 3 božične kantate Georga Philippa Telemanna v izvedbi ansamblov Rheinische Kantorei in Das Kleine Konzert pod vodstvom Hermanna Maxa.
Nedelja ob 20.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Kölna, Nemčija
Ob 21. uri bo na vrsti prispevek Latvijskega radia – koncert v Rigi z glasbo domačina Ugisa Praulinša, ki ga je navdihnila renesančna glasba. Njegov projekt Pot luči bodo predstavili člani vokalnega ansambla Ars Antiqua Riga, glasbeniki na orglah in baročnih pozavnah, izvajalcem pa se bo pri klaviaturah pridružil tudi skladatelj.
Nedelja ob 21.00
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Rige, Latvija
Evroradijski božični dan bo ob 22.30 sklenil Švedski radio z jazzovsko obarvanim koncertom pozavnista Nilsa Landgrena in prijateljev, ki so leta 2017 nastopili v Berwaldovi dvorani v Stockholmu.
Nedelja ob 22.30
Božični dan Evroradia 2020: Koncert iz Stockholma, Švedska
Primer za to, kako se umetnost neposredno odziva na čas oziroma iz njega črpa tudi svojo materialnost, lahko opazujemo na razstavi C-unst masken in sledi_spuren. Avtorica razstave je Tanja Prušnik, avstrijska vizualna umetnica slovenskega rodu, razstava pa je na ogled v cerkvici Sv. Petra na Tartinijevem trgu v Piranu. Umetnica Tanja Prušnik je v obdobju, ki smo ga preživeli to pomlad, izdelala serijo unikatnih umetniških mask, ki jih razstavlja v muzejskih vitrinah. Postavitev na razstavi v sakralnem prostoru piranske cerkvice je dvodelna. Delo C-unst masken je umeščeno znotraj kontinuiranega projekta sledi_spuren, ki ga Tanja Prušnik ustvarja že več let, z njim pa premišljuje, kakšno sled, kakšne vsebine človek pusti za seboj potem, ko s tega sveta fizično odide. Razstava umetniških mask je bila prvič postavljena konec maja v galeriji Šikoronja v Rožku na Avstrijskem Koroškem, trenutno pa so, poleg piranske postavitve, C-unst masken na ogled še v Mestni galeriji v Celovcu in v Urban art galeriji na Dunaju. V Piranu bo razstava na ogled do 10. avgusta. Prispevek Petre Tanko.
Napovedi prihajajoče gledališke sezone v slovenskih repertoarnih gledališčih. V drugi oddaji smo se posvetili mestnim in drugim javnim gledališkim inštitucijam v Sloveniji in oddajo sklenili s pogledom v Slovensko stalno gledališče Trst. Med omenjenimi so, poleg MGL in SSG še: Prešernovo gledališče Kranj, Mestno gledališče Ptuj, Slovensko ljudsko gledališče Celje, Slovensko mladinsko gledališče, Mini teater in Gledališče Koper. vir foto: sng-mb.si (izsek)
V petek so v Rogaški Slatini v okviru 17. festivala Pranger, namenjenega refleksiji in prevodu poezije, podelili Stritarjevo nagrado za najobetavnejšega mladega literarnega kritika oziroma kritičarko. Nagrado, ki jo podeljuje Društvo slovenskih pisateljev, je prejela Veronika Šoster.
Na današnji dan mineva sto let od požiga Narodnega doma v Trstu. Edina živa priča tega okrutnega dogodka, ki zaznamuje začetek fašistične dobe in z njo izgubo jezika, slovenske samobitnosti in dostojanstva, je skoraj sto sedemletni pisatelj Boris Pahor, ki je po vseh krivicah 20. stoletja, ki so jih doživeli Slovenci, postal kot pisatelj in človek pričevalec svojega časa in neumorni iskalec resnice. Foto: RTV Slovenija
Srečko Kosovel: Italijanska kultura Slovenski Narodni dom v Trstu 1920. Delavski dom v Trstu 1920. Žitna polja v Istri gorijo. Fašisti groze ob volitvah. Srce postaja odporno kot kamen. Ali bodo še goreli slovenski delavski domovi? Stara ženica umira v molitvah. Slovenstvo je progresiven faktor. Človečanstvo je progresiven faktor. Človečansko slovenstvo: sinteza razvoja. Gandhi, Gandhi, Gandhi! Edinost gori, gori, naš narod duši, duši.
Vabimo vas, da prisluhnete prvemu delu napovedi gledališke sezone 2020/21 v slovenskih repertoarnih gledališčih. Poslušali bomo predstavitve repertoarjev SNG Drama Ljubljana, SNG Drama Maribor, SNG Opera in balet Ljubljana ter SNG Opera in balet Maribor, SNG Nova gorica ter Lutkovnega gledališča Ljubljana in Lutkovnega gledališča Maribor.
Častno gostovanje Slovenije na Frankfurtskem knjižnem sejmu je za slovensko knjigotrštvo dogodek desetletja. Zaradi posledic pandemije bo gostovanje prestavljeno za eno leto, na leto 2023, ker je Kanada, letošnja častna gostja sejma, zaprosila za premik svojega gostovanja. Pri Javni agenciji za knjigo so bili pripravljeni na to odločitev. Zamaknitev se je napovedovala, pri agenciji pa so bili še posebej pozorni, ker je črpanje štirih milijonov evropskih sredstev vezano na obdobje finančne perspektive, ki se izteče ravno leta 2022. Po neformalnih zagotovilih se bodo sredstva lahko črpala tudi pozneje. Med pozitivnimi posledicami zamika častnega gostovanja je več časa za ta zahteven projekt, za prevod slovenskih del v nemški jezik in njihovo promocijo. Še zlasti pa tudi zaradi častnega gostovanja na Bolonjskem sejmu otroške in mladinske književnosti, ki bo leta 2022. Če se sejem v Frankfurtu ne bi zamaknil, bi imela Slovenija dve častni gostovanji v enem letu, kar bi bilo prezahtevno. Sejem v Bologni je sicer letos odpadel, v Frankfurtu pa načrtujejo, da ga bodo izvedli. Vendar z občutno manj udeleženci. Predvidevajo, da jih bo glede na pretekla leta le tretjina. Med njimi bo tudi Slovenija, ki pa se bo oktobra na nacionalni stojnici predstavila celo z največ založniki doslej.
Julija 1920 je v središču Trsta zagorel Narodni dom. Požig srca in ponosa slovenske narodne skupnosti v Trstu se je zasidral v vseslovenski kolektivni spomin. Ognjeni zublji so naznanjali začetek črnega obdobja fašističnega nasilja in raznarodovanja, ki je sledilo v naslednjih letih in desetletjih. Ob 100. obletnici požiga in ob vrnitvi Narodnega doma v Trstu slovenski manjšini v Italiji smo v oddajo povabili enega najbolj znanih slovenskih pisateljev, gospoda Borisa Pahorja. Doživel je požig narodnega doma v Trstu, fašistično preganjanje Slovencev. "Požar se je videlo daleč naokoli. Igrali smo se zunaj, z drugimi dečki in deklicami, ko smo zagledali dim in izvedeli, da gori kulturni dom Slovencev. Stekel sem domov. Tam je bila štiriletna sestra, mama je jokala, žalostna zaradi požiga. S sestro sva odšla do vogala kavarne, kjer sva se ustavila in gledala Narodni dom pred sabo. Tam sva bila kakšno uro ali več, dokler ni prišel po naju oče in naju oštel, ker sva mamo pustila samo," se tega tragičnega dne za Slovence spominja 106 letni slovenski pisatelj Boris Pahor. In dodaja: »…Požar je bil zame hud prizor. V Narodnem domu je bil sedež vsega, kar se je dogajalo lepega, za otroke tudi prireditve in darila ob Miklavžu ali božiču, v domu je bilo gledališče in spominjam se, da sem gledal Jurčiča v tem gledališču, je še opisal danes Boris Pahor. "Ob požigu sem doživel nekaj, kar je bilo podobno, bi rekli zdaj, koncu sveta. Zdelo se mi je, da se je okoli mene vse začelo podirati." Poleg fašističnega preganja je pisatelj na svoji koži občutil tudi nacistično nasilje, ko je bil med drugo svetovno vojno v več koncentracijskih taboriščih. Boris Pahor, ki velja za enega od največkrat prevajanih slovenskih pisateljev, bo z nami delil spomine na slovensko petje pod fašizmom. Prebirali bomo njegovo novelo Rože za gobavca, v kateri Pahor tenkočutno opiše kruto mučenje slovenskega skladatelja Lojzeta Bratuža. Novelo bo prebral mlad dramski igralec, Tržačan Matija Rupel. Na fotografiji pisatelj Borut Pahor (foto:BoBo)
»Glasba je z nami od nekdaj, je del narave in je del nas. Sčasoma so se razvili biološki mehanizmi, s katerimi se nas glasba dotakne in nas premakne. Znanstveniki jo raziskujemo, uporabljamo pa jo lahko vsi, kadarkoli, kjerkoli. Še posebej, kadar smo zaprti med štiri stene.« To je misel, ki jo je v času epidemije, ko smo snovali oddajo, zapisala dr. Maja Derlink z Inštituta za patološko fiziologijo Medicinske fakultete v Ljubljani. Dr. Maja Derlink bo naša gostja v studiu, predstavila bo raziskovalne projekte, v katerih sodeluje, spregovorila pa bo tudi o čisto bioloških funkcijah zvoka, ki delujejo tudi same zase, ne nujno samo zaradi kulture. Ali kot je povedala dr. Maja Derlink: »Živali pojejo že od nekdaj.« Na fotografiji: biologinja dr. Maja Derlink (osebni arhiv)
Neveljaven email naslov