Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Razstava v Vžigalici tematizira praznino v javnem prostoru
Praznina je postala del vsakdanjika. Prazne izložbe gostinskih lokalov, frizerskih salonov in trgovinskih obratov kričé napovedujejo krize, ki nas čakajo. Od danes naprej je v Galeriji Vžigalica v Ljubljani na ogled razstava fotografa Boruta Krajnca Prehajanje. Razstavljeni projekt tematizira praznino v javnem prostoru, na eni strani kot kolateralen učinek boja zoper pandemijo, na drugi pa kot metaforo za posledice, ki se nam neizogibno bližajo.
Tako kot so v Vžigalici prejšnjo razstavo prilagodili sedanjim razmeram in jo delno namestili v izložbena okna galerije, so tudi tokrat nekaj fotografij razstavili tako, da so dan in noč na ogled z ulice, v notranjosti pa se vrti projekcija preostalih fotografij. S to odločitvijo so zagotovili, da bi njihova razstava, če bi se kulturne ustanove znova zaprle, pravzaprav ostala odprta. Hkrati pa gre za pretanjen kuratorski komentar o temi razstavnega projekta, pojasni Jani Pirnat.
Prehajanje je v svojem bistvu gverilska umetniška akcija, kjer Borut Krajnc nasloni širokokotni objektiv na steklo izložbe in pritisne sprožilec. In to počne znova in znova, in z vsako novo fotografijo je njegovo sporočilo še močnejše. Na fotografiji vidimo notranjost obrata, ki je po sili razmer zaprt, na robovih pa lahko zaznamo odseve prav tako izpraznjene ulice.
Fotografije odsevajo hkratni občutji – na prvi pogled je popolna fizična odsotnost človeka skorajda pomirjajoča. A dlje, ko sedimo pred projekcijo, ki v neskončni zanki niza eno prazno izložbo za drugo, eno podobo izpraznjenega mesta za drugo, bolj se pomirjajoča občutja zamenjujejo z občutji neugodja in apokaliptičnega strahu. Si sploh upamo zamisliti krizo, ki bo prišla za sedanjo?
Razstava v Vžigalici tematizira praznino v javnem prostoru
Praznina je postala del vsakdanjika. Prazne izložbe gostinskih lokalov, frizerskih salonov in trgovinskih obratov kričé napovedujejo krize, ki nas čakajo. Od danes naprej je v Galeriji Vžigalica v Ljubljani na ogled razstava fotografa Boruta Krajnca Prehajanje. Razstavljeni projekt tematizira praznino v javnem prostoru, na eni strani kot kolateralen učinek boja zoper pandemijo, na drugi pa kot metaforo za posledice, ki se nam neizogibno bližajo.
Tako kot so v Vžigalici prejšnjo razstavo prilagodili sedanjim razmeram in jo delno namestili v izložbena okna galerije, so tudi tokrat nekaj fotografij razstavili tako, da so dan in noč na ogled z ulice, v notranjosti pa se vrti projekcija preostalih fotografij. S to odločitvijo so zagotovili, da bi njihova razstava, če bi se kulturne ustanove znova zaprle, pravzaprav ostala odprta. Hkrati pa gre za pretanjen kuratorski komentar o temi razstavnega projekta, pojasni Jani Pirnat.
Prehajanje je v svojem bistvu gverilska umetniška akcija, kjer Borut Krajnc nasloni širokokotni objektiv na steklo izložbe in pritisne sprožilec. In to počne znova in znova, in z vsako novo fotografijo je njegovo sporočilo še močnejše. Na fotografiji vidimo notranjost obrata, ki je po sili razmer zaprt, na robovih pa lahko zaznamo odseve prav tako izpraznjene ulice.
Fotografije odsevajo hkratni občutji – na prvi pogled je popolna fizična odsotnost človeka skorajda pomirjajoča. A dlje, ko sedimo pred projekcijo, ki v neskončni zanki niza eno prazno izložbo za drugo, eno podobo izpraznjenega mesta za drugo, bolj se pomirjajoča občutja zamenjujejo z občutji neugodja in apokaliptičnega strahu. Si sploh upamo zamisliti krizo, ki bo prišla za sedanjo?
Včeraj je v 94. letu umrl skladatelj Jakob Jež. Uveljavil se je v šestdesetih kot del mlade modernistične skladateljske skupine Pro musica viva. Sledil je novemu v glasbi; v svojih kantatah, kot so Do fraig amors, Brižinski spomeniki ali Pogled zvezd je raziskal neobičajne vokalne in instrumentalne tehnike, a v tej glasbi vendarle presune predvsem vtis arhaičnega, bistro navezovanje na zgodovinska besedila in radovedna igra z zvokom. Ježa je neizmerno navdihoval človeški glas, pa tudi poezija, ki jo je uglasbil v številnih samospevih in zborih. Ko je raziskoval zapuščino skladatelja Marija Kogoja, je prišel na Gradež pri Turjaku in si tam ob gozdu ustvaril dom. Glasba Jakoba Ježa je pogosto tudi ustvarjalno čudenje nad naravo. Slovenska glasba je izgubila skladatelja s samosvojim, subtilnim ustvarjalnim dotikom in prijazno, skromno ter vsekakor veliko osebnost.
V Ukrajini zdaj divja vojna zaradi odločitve ruskega vodstva, da v to državo pošlje vojsko. Ukrajina ima dolgo, večkrat tudi tragično zgodovino od Kijevske Rusije v 9. stoletju do danes. Prebivalci te, po verski pripadnosti večinoma pravoslavne, dežele so se dolgo borili za emancipacijo svojega jezika in kulture v ruskem imperiju. O zgodovini Ukrajine kulture govori predavatelj na Teološki fakulteti v Ljubljani in raziskovalec na Katoliškem institutu dr. Simon Malmenvall. Oddajo je pripravil Tomaž Gerden.
Vsebine Programa Ars
"Ukrajinsko-poljska meja predstavlja vrata v Evropo za tiste, ki bežijo in tiste, ki se vračajo," pripoveduje litovski novinar Nikodem Szczygłowski, ki tam budno spremlja dogajanje. Piše in objavlja v poljščini in litovščini, prevaja tudi iz slovenščine in ukrajinščine. Je dobitnik nagrade za novinarske dosežke ministrstva za kulturo Republike Litve. Z njim se je pogovarjal Blaž Mazi.
Kulturni sektor je v izrednih razmerah deloval od marca 2020, pred kratkim pa so se sprostili skorajda vsi protikovidni ukrepi razen mask, prezračevanja in razkuževanja rok. Kakšne so izkušnje kulturnih ustanov z vračanjem obiskovalcev, kako poteka okrevanje kulture in kateri ukrepi bi ga lahko pospešili, so danes dopoldne razpravljali člani Nacionalnega sveta za kulturo. S sloganom Nazaj h kulturi in premislekom o vseslovenski pobudi skušajo združiti prizadevanja za ponoven obisk kulturnih prireditev. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Sredino sejo Odbora za kulturo v Državnem zboru je zaznamovala obstrukcija. Predsednica odbora Violeta Tomič je morala prositi prisotne poslance, da so za nekaj trenutkov poklicali nekaj odsotnih kolegov na glasovanje o tem, da bodo o sklepih seje kasneje glasovali dopisno. Seja je bila sicer sklicana zaradi odtegnitve financiranja večim nevladnim organizacijam, problematike razpisne politike Ministrstva za kulturo in delovanja razpisnih komisij. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Pri Mladinski knjigi so letošnjo stoto obletnico rojstva pisateljice Ele Peroci zaznamovali z novo zbirko njenih pravljic. Med pravljicami je šest legendarnih slikanic, ki so s svojo podobo zaznamovale številne generacije otrok in odraslih. Tri zgodbe pa so ilustrirane na novo. Zbirka tako vključuje klasike sodobne slovenske pravljice, kot so: ''Moj dežnik je lahko balon'', ''Hišica iz kock'', ''Nina v čudežni deželi'', ''Muca copatarica'' in druge. Ilustrirali so jih izvrstni slovenski ilustratorji Marlenka Stupica, Lidija Osterc, Jelka Reichman, Ančka Gošnik Godec in Anka Luger Peroci.
Neveljaven email naslov