Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Še do nedelje lahko v Slovenski kinoteki, v Kinodvoru in prek spleta obiščete festival žanrskega filma Kurja polt. V Kinodvoru so z otvoritvijo festivala v torek prav tako začeli letošnjo sezono letnega kina Kinodvorišče v atriju Slovenskih železnic. Tesa Drev Juh.
Še do nedelje lahko v Slovenski kinoteki, v Kinodvoru in prek spleta obiščete festival žanrskega filma Kurja polt
Kurja polt letos ponuja 15 filmov, med njimi 2 dokumentarca, ki se navezujeta na žanrsko kinematografijo in sta med najbolj zanimivimi deli letošnje izdaje festivala: angleški dokumentarec Osmi potnik na odru predstavi amatersko gledališko skupino iz Dorseta, ki je kultno filmsko klasiko Ridleya Scotta priredila za oder in z njo dosegla izjemen uspeh – ter jo uprizorila celo na odrskih deskah prestižnega londonskega West Enda. Film je navdihujoč, ker pokaže, da omejitve zares obstajajo le v glavah ljudi, in da se Osmega potnika, sicer v bolj komični različici, očitno zares da prirediti za oder.
Navdihujoč je tudi drugi dokumentarec, ki je na ogled v okviru Kurje polti. Morgana je filmski portret Morgane Muses, ikone feminističnega pornografskega filma, ki je svojo strast odkrila šele tik pred svojim petdesetim letom, potem ko je dvajset let preživela v nesrečnem zakonu in celo razmišljala o samomoru. Film nežno, ne da bi se bal pokazati ranljivost, postavi v ospredje žensko, ki se bori z manično depresijo, v dobrih obdobjih pa ustvarja opus, ki ji je do zdaj prinesel tudi že vrsto nagrad, predvsem pa je z njim postala ena od glavnih predstavnic pornografije, posvečene ženski erotični domišljiji.
Najbolj pričakovan film letošnje izdaje festivala in zares eden od vrhuncev žanrskega filma zadnjega časa, s katerim so Kurjo polt letos odprli, je Polaščevalka Brandona Cronenberga, sina Davida Cronenberga, ki nadaljuje tradicijo svojega očeta. Gre za delo, ki vizualno izpiljeno pove zares srhljivo in morečo zgodbo o biznisu »polaščevanja« ljudi. Biotehniško podjetje z napredno tehnologijo se polasti človeka, v katerega vdre s pomočjo vsadka in ga nato upravlja po svoje s pomočjo svojih zaposlenih. Naslovni lik filma, »polaščevalko«, odlično upodobi angleška igralka Andrea Riseborough. Do zapleta pride, ko zaradi lastne šibkosti, ki se navezuje na njeno družino, zaide v težave s svojim novim gostiteljem – njuni osebnosti se začneta zlivati –, filmska zgodba pa v svoji razrešitvi izrazi boleče ostro kritiko kapitalizma.
Letošnja Kurja polt sicer nima posebnega fokusa, če izvzamemo manjši poudarek na afriškem žanrskem filmu, kot vedno pa ponuja vrsto žanrskih poslastic. Med izstopajočimi sta še japonska sci-fi komedija o najbolj počasnem potovanju v času Neskončni dve minuti in srhljiva skandinavska pravljica za odrasle Kokodi kokoda, festival pa se bo v nedeljo zaključil z avstralsko klasiko Piknik pri Hanging Rocku Petra Weira.
Še do nedelje lahko v Slovenski kinoteki, v Kinodvoru in prek spleta obiščete festival žanrskega filma Kurja polt. V Kinodvoru so z otvoritvijo festivala v torek prav tako začeli letošnjo sezono letnega kina Kinodvorišče v atriju Slovenskih železnic. Tesa Drev Juh.
Še do nedelje lahko v Slovenski kinoteki, v Kinodvoru in prek spleta obiščete festival žanrskega filma Kurja polt
Kurja polt letos ponuja 15 filmov, med njimi 2 dokumentarca, ki se navezujeta na žanrsko kinematografijo in sta med najbolj zanimivimi deli letošnje izdaje festivala: angleški dokumentarec Osmi potnik na odru predstavi amatersko gledališko skupino iz Dorseta, ki je kultno filmsko klasiko Ridleya Scotta priredila za oder in z njo dosegla izjemen uspeh – ter jo uprizorila celo na odrskih deskah prestižnega londonskega West Enda. Film je navdihujoč, ker pokaže, da omejitve zares obstajajo le v glavah ljudi, in da se Osmega potnika, sicer v bolj komični različici, očitno zares da prirediti za oder.
Navdihujoč je tudi drugi dokumentarec, ki je na ogled v okviru Kurje polti. Morgana je filmski portret Morgane Muses, ikone feminističnega pornografskega filma, ki je svojo strast odkrila šele tik pred svojim petdesetim letom, potem ko je dvajset let preživela v nesrečnem zakonu in celo razmišljala o samomoru. Film nežno, ne da bi se bal pokazati ranljivost, postavi v ospredje žensko, ki se bori z manično depresijo, v dobrih obdobjih pa ustvarja opus, ki ji je do zdaj prinesel tudi že vrsto nagrad, predvsem pa je z njim postala ena od glavnih predstavnic pornografije, posvečene ženski erotični domišljiji.
Najbolj pričakovan film letošnje izdaje festivala in zares eden od vrhuncev žanrskega filma zadnjega časa, s katerim so Kurjo polt letos odprli, je Polaščevalka Brandona Cronenberga, sina Davida Cronenberga, ki nadaljuje tradicijo svojega očeta. Gre za delo, ki vizualno izpiljeno pove zares srhljivo in morečo zgodbo o biznisu »polaščevanja« ljudi. Biotehniško podjetje z napredno tehnologijo se polasti človeka, v katerega vdre s pomočjo vsadka in ga nato upravlja po svoje s pomočjo svojih zaposlenih. Naslovni lik filma, »polaščevalko«, odlično upodobi angleška igralka Andrea Riseborough. Do zapleta pride, ko zaradi lastne šibkosti, ki se navezuje na njeno družino, zaide v težave s svojim novim gostiteljem – njuni osebnosti se začneta zlivati –, filmska zgodba pa v svoji razrešitvi izrazi boleče ostro kritiko kapitalizma.
Letošnja Kurja polt sicer nima posebnega fokusa, če izvzamemo manjši poudarek na afriškem žanrskem filmu, kot vedno pa ponuja vrsto žanrskih poslastic. Med izstopajočimi sta še japonska sci-fi komedija o najbolj počasnem potovanju v času Neskončni dve minuti in srhljiva skandinavska pravljica za odrasle Kokodi kokoda, festival pa se bo v nedeljo zaključil z avstralsko klasiko Piknik pri Hanging Rocku Petra Weira.
Včeraj je v 94. letu umrl skladatelj Jakob Jež. Uveljavil se je v šestdesetih kot del mlade modernistične skladateljske skupine Pro musica viva. Sledil je novemu v glasbi; v svojih kantatah, kot so Do fraig amors, Brižinski spomeniki ali Pogled zvezd je raziskal neobičajne vokalne in instrumentalne tehnike, a v tej glasbi vendarle presune predvsem vtis arhaičnega, bistro navezovanje na zgodovinska besedila in radovedna igra z zvokom. Ježa je neizmerno navdihoval človeški glas, pa tudi poezija, ki jo je uglasbil v številnih samospevih in zborih. Ko je raziskoval zapuščino skladatelja Marija Kogoja, je prišel na Gradež pri Turjaku in si tam ob gozdu ustvaril dom. Glasba Jakoba Ježa je pogosto tudi ustvarjalno čudenje nad naravo. Slovenska glasba je izgubila skladatelja s samosvojim, subtilnim ustvarjalnim dotikom in prijazno, skromno ter vsekakor veliko osebnost.
V Ukrajini zdaj divja vojna zaradi odločitve ruskega vodstva, da v to državo pošlje vojsko. Ukrajina ima dolgo, večkrat tudi tragično zgodovino od Kijevske Rusije v 9. stoletju do danes. Prebivalci te, po verski pripadnosti večinoma pravoslavne, dežele so se dolgo borili za emancipacijo svojega jezika in kulture v ruskem imperiju. O zgodovini Ukrajine kulture govori predavatelj na Teološki fakulteti v Ljubljani in raziskovalec na Katoliškem institutu dr. Simon Malmenvall. Oddajo je pripravil Tomaž Gerden.
Vsebine Programa Ars
"Ukrajinsko-poljska meja predstavlja vrata v Evropo za tiste, ki bežijo in tiste, ki se vračajo," pripoveduje litovski novinar Nikodem Szczygłowski, ki tam budno spremlja dogajanje. Piše in objavlja v poljščini in litovščini, prevaja tudi iz slovenščine in ukrajinščine. Je dobitnik nagrade za novinarske dosežke ministrstva za kulturo Republike Litve. Z njim se je pogovarjal Blaž Mazi.
Kulturni sektor je v izrednih razmerah deloval od marca 2020, pred kratkim pa so se sprostili skorajda vsi protikovidni ukrepi razen mask, prezračevanja in razkuževanja rok. Kakšne so izkušnje kulturnih ustanov z vračanjem obiskovalcev, kako poteka okrevanje kulture in kateri ukrepi bi ga lahko pospešili, so danes dopoldne razpravljali člani Nacionalnega sveta za kulturo. S sloganom Nazaj h kulturi in premislekom o vseslovenski pobudi skušajo združiti prizadevanja za ponoven obisk kulturnih prireditev. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Sredino sejo Odbora za kulturo v Državnem zboru je zaznamovala obstrukcija. Predsednica odbora Violeta Tomič je morala prositi prisotne poslance, da so za nekaj trenutkov poklicali nekaj odsotnih kolegov na glasovanje o tem, da bodo o sklepih seje kasneje glasovali dopisno. Seja je bila sicer sklicana zaradi odtegnitve financiranja večim nevladnim organizacijam, problematike razpisne politike Ministrstva za kulturo in delovanja razpisnih komisij. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Pri Mladinski knjigi so letošnjo stoto obletnico rojstva pisateljice Ele Peroci zaznamovali z novo zbirko njenih pravljic. Med pravljicami je šest legendarnih slikanic, ki so s svojo podobo zaznamovale številne generacije otrok in odraslih. Tri zgodbe pa so ilustrirane na novo. Zbirka tako vključuje klasike sodobne slovenske pravljice, kot so: ''Moj dežnik je lahko balon'', ''Hišica iz kock'', ''Nina v čudežni deželi'', ''Muca copatarica'' in druge. Ilustrirali so jih izvrstni slovenski ilustratorji Marlenka Stupica, Lidija Osterc, Jelka Reichman, Ančka Gošnik Godec in Anka Luger Peroci.
Neveljaven email naslov