Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gipssy, fusion, free … jazz na koncertih v živo
Po lanski ediciji festivala v kombinaciji spletnih in koncertov pred občinstvom bo letošnji 62. Jazz festival Ljubljana v celoti potekal živo in tako po besedah organizatorjev nadaljeval prekinjeno gradnjo glasbene skupnosti, ki preverja in pretaka nove zamisli. Približno mesec dni pozneje kot običajno bo od danes do sobote ponudil 25 koncertov predvsem domačih, a tudi znanih tujih glasbenikov. Ob pregledu letošnjega programa se hitro pokaže povezava z lansko, močno prilagojeno izvedbo festivala – glasbenike, ki so lani zaigrali v spletnih koncertih sta programska vodja Bogdan Benigar in Edin Zubčević ponudila še v pravi koncertni obliki in poskrbela za njihov pravi stik z občinstvom.
Iz lanskih načrtov se je umaknila zlasti mednarodna udeležba. Nekaj največjih imen letos vendarle prihaja v Ljubljano, pri tem izstopajo basist Avishai Cohen s triom in vrsta newyorških glasbenikov iz kroga Johna Zorna, ki smo jih slišali denimo tudi na jubilejnem 60. festivalu. Poleg koncertov v dvoranah program ponuja predvsem brezplačne nastope na prostem, v parku ob Cankarjevem domu. Bogdan Benigar ugotavlja, da je bila poteza širitve festivala v park izpred več let pomembna tako za trenutne pogoje, kot za širšo vizijo festivala in jazza v mestu.
V zelenem okolju bomo tako na primer poslušali – danes avtorski gipsy jazz zasedbe Momento Cigano, jutri fusion večje zasedbe P'Jays, v petek ognjevit freejazz septeta Oholo, v soboto pa soulovski zvok zasedbe Generator. Festival, ki ponuja tudi film o legendarnem saksofonistu Charlesu Lloydu ali pa sobotni koncert za otroke zaključuje letošnji nagrajenec JSKD za življenjsko delo Zlatko Kaučič.
Gipssy, fusion, free … jazz na koncertih v živo
Po lanski ediciji festivala v kombinaciji spletnih in koncertov pred občinstvom bo letošnji 62. Jazz festival Ljubljana v celoti potekal živo in tako po besedah organizatorjev nadaljeval prekinjeno gradnjo glasbene skupnosti, ki preverja in pretaka nove zamisli. Približno mesec dni pozneje kot običajno bo od danes do sobote ponudil 25 koncertov predvsem domačih, a tudi znanih tujih glasbenikov. Ob pregledu letošnjega programa se hitro pokaže povezava z lansko, močno prilagojeno izvedbo festivala – glasbenike, ki so lani zaigrali v spletnih koncertih sta programska vodja Bogdan Benigar in Edin Zubčević ponudila še v pravi koncertni obliki in poskrbela za njihov pravi stik z občinstvom.
Iz lanskih načrtov se je umaknila zlasti mednarodna udeležba. Nekaj največjih imen letos vendarle prihaja v Ljubljano, pri tem izstopajo basist Avishai Cohen s triom in vrsta newyorških glasbenikov iz kroga Johna Zorna, ki smo jih slišali denimo tudi na jubilejnem 60. festivalu. Poleg koncertov v dvoranah program ponuja predvsem brezplačne nastope na prostem, v parku ob Cankarjevem domu. Bogdan Benigar ugotavlja, da je bila poteza širitve festivala v park izpred več let pomembna tako za trenutne pogoje, kot za širšo vizijo festivala in jazza v mestu.
V zelenem okolju bomo tako na primer poslušali – danes avtorski gipsy jazz zasedbe Momento Cigano, jutri fusion večje zasedbe P'Jays, v petek ognjevit freejazz septeta Oholo, v soboto pa soulovski zvok zasedbe Generator. Festival, ki ponuja tudi film o legendarnem saksofonistu Charlesu Lloydu ali pa sobotni koncert za otroke zaključuje letošnji nagrajenec JSKD za življenjsko delo Zlatko Kaučič.
V oddaji Glasba 20. stoletja bomo poslušali glasbo Hansa Wernerja Henzeja in Luciana Beria. Oba sodita med skladatelje, ki so se upirali zakoreninjenim omejitvam posameznih kompozicijskih usmeritev, in ki so predvsem iskali osebni glasbeni izraz, osvobojen zunanjih pritiskov. V oddaji bomo poslušali Simfonijo št. 4 Hansa Wernerja Henzeja in Ljudske pesmi Luciana Beria.
Iščemo najboljšo kratko zgodbo! Svoje besedilo nam pošljite do 8. junija 2021
Vsebine Programa Ars
V tokratni oddaji bomo spoznali glasbene estetike treh skladateljev, ki so delovali v polju glasbenega modernizma, vendar pa so do glasbenih idej pristopali povsem različno. Mauricio Kagel je glasbo povezoval z gledališčem, filmom, pogosto pa je prestopal tudi čez meje gledališča absurda. Pierre Boulez je glasbo dojemal kot umetnost pretanjenih zvočnih struktur, podkrepljenih z intelektualno vsebino, György Ligeti pa je deloval kot tenkočutni zvočni umetnik, ki je do glasbenih idejo prihajal prek sluha samega.
Vsebine Programa Ars
Neveljaven email naslov