Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Roman o življenju v povojnem Mariboru, ki po avtorjevih besedah skuša biti mnogo več, prinaša sporočilo upanja, da vse kar ljudje počnemo na tem svetu in kako živimo, vendarle ni zaman.
V Mariboru je bila prva javna predstavitev najnovejšega, že 12-ega romana pisatelja Draga Jančarja z naslovom »Ob nastanku sveta«. Odločitev, da bo premierna predstavitev prav v Mariboru, je bila samoumevna, so povedali v založbi Beletrina. Pisatelj je namreč tudi to literarno pripoved postavil v svoje rojstno mesto.
V mednarodnem prostoru uveljavljeni pisatelj Drago Jančar je Maribor in zgodbe njegovih prebivalcev že četrtič umestil v svoj roman in mestu tako postavil veličasten spomenik, je zbranim v Kazinski dvorani mariborskega gledališča povedal urednik založbe Beletrina Mitja Čander. Jančar, z njim se je pogovarjala Zora Jurič, je povedal, da roman opisuje zgodbe Mariborčanov in njihovo življenje v 60-ih letih prejšnjega stoletja. Tukajšnje ljudi je močno zaznamovala 2. svetovna vojna in soočali so se z burnimi družbenimi, socialnimi, političnimi in ideološkimi vprašanji tistega časa. Bralec to življenje spoznava skozi oči mladostnika Danijela, ki v svet odraslih šele vstopa in ga ne razume. Pisatelj je pripoved Danijela, ki opazuje svet in ljudi okoli sebe, prepletel s sanjami mladega junaka, biblijskimi zgodbami in otroškimi spomini. Dodal je tudi črni humor in tako skušal boleče teme in zgodbe, ki nas še vedno razdvajajo, predstaviti z distanco. Gre za osebnoizpovedno literaturo, vendar to ni roman o Mariboru in ne avtobiografsko delo, pravi pisatelj. Pogovor z Dragom Jančarjem o velikih zgodbah življenja v malih mestih, polnih ljubezni in strasti, izdajstev in drugih in dogodkov, ki zaznamujejo ljudi in družbo, in bi se lahko zgodile tudi v velikih mestih, je v Mariboru spremljalo mnogo ljubiteljev njegove literature. Roman o življenju v povojnem Mariboru, ki po avtorjevih besedah skuša biti mnogo več, prinaša sporočilo upanja, da vse kar ljudje počnemo na tem svetu in kako živimo, vendarle ni zaman.
Roman o življenju v povojnem Mariboru, ki po avtorjevih besedah skuša biti mnogo več, prinaša sporočilo upanja, da vse kar ljudje počnemo na tem svetu in kako živimo, vendarle ni zaman.
V Mariboru je bila prva javna predstavitev najnovejšega, že 12-ega romana pisatelja Draga Jančarja z naslovom »Ob nastanku sveta«. Odločitev, da bo premierna predstavitev prav v Mariboru, je bila samoumevna, so povedali v založbi Beletrina. Pisatelj je namreč tudi to literarno pripoved postavil v svoje rojstno mesto.
V mednarodnem prostoru uveljavljeni pisatelj Drago Jančar je Maribor in zgodbe njegovih prebivalcev že četrtič umestil v svoj roman in mestu tako postavil veličasten spomenik, je zbranim v Kazinski dvorani mariborskega gledališča povedal urednik založbe Beletrina Mitja Čander. Jančar, z njim se je pogovarjala Zora Jurič, je povedal, da roman opisuje zgodbe Mariborčanov in njihovo življenje v 60-ih letih prejšnjega stoletja. Tukajšnje ljudi je močno zaznamovala 2. svetovna vojna in soočali so se z burnimi družbenimi, socialnimi, političnimi in ideološkimi vprašanji tistega časa. Bralec to življenje spoznava skozi oči mladostnika Danijela, ki v svet odraslih šele vstopa in ga ne razume. Pisatelj je pripoved Danijela, ki opazuje svet in ljudi okoli sebe, prepletel s sanjami mladega junaka, biblijskimi zgodbami in otroškimi spomini. Dodal je tudi črni humor in tako skušal boleče teme in zgodbe, ki nas še vedno razdvajajo, predstaviti z distanco. Gre za osebnoizpovedno literaturo, vendar to ni roman o Mariboru in ne avtobiografsko delo, pravi pisatelj. Pogovor z Dragom Jančarjem o velikih zgodbah življenja v malih mestih, polnih ljubezni in strasti, izdajstev in drugih in dogodkov, ki zaznamujejo ljudi in družbo, in bi se lahko zgodile tudi v velikih mestih, je v Mariboru spremljalo mnogo ljubiteljev njegove literature. Roman o življenju v povojnem Mariboru, ki po avtorjevih besedah skuša biti mnogo več, prinaša sporočilo upanja, da vse kar ljudje počnemo na tem svetu in kako živimo, vendarle ni zaman.
V oddaji Glasba 20. stoletja bomo poslušali glasbo Hansa Wernerja Henzeja in Luciana Beria. Oba sodita med skladatelje, ki so se upirali zakoreninjenim omejitvam posameznih kompozicijskih usmeritev, in ki so predvsem iskali osebni glasbeni izraz, osvobojen zunanjih pritiskov. V oddaji bomo poslušali Simfonijo št. 4 Hansa Wernerja Henzeja in Ljudske pesmi Luciana Beria.
Iščemo najboljšo kratko zgodbo! Svoje besedilo nam pošljite do 8. junija 2021
Vsebine Programa Ars
V tokratni oddaji bomo spoznali glasbene estetike treh skladateljev, ki so delovali v polju glasbenega modernizma, vendar pa so do glasbenih idej pristopali povsem različno. Mauricio Kagel je glasbo povezoval z gledališčem, filmom, pogosto pa je prestopal tudi čez meje gledališča absurda. Pierre Boulez je glasbo dojemal kot umetnost pretanjenih zvočnih struktur, podkrepljenih z intelektualno vsebino, György Ligeti pa je deloval kot tenkočutni zvočni umetnik, ki je do glasbenih idejo prihajal prek sluha samega.
Vsebine Programa Ars
Neveljaven email naslov