Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nocoj ob 20.00 bo v Komornem studia programa Ars premiera radijskega koncerta izjemnih glasbenih umetnikov: nastopila bosta saksofonist Miha Rogina in japonska pianistka Sae Lee. Po izvedenem koncertu poslušajte pogovor z umetnikoma, podrobneje o koncertu Tjaša Krajnc.
Umetnika bosta na koncertu v radijskem studiu 13 predstavila izbrane skladbe za duo saksofona in klavirja iz zakladnice francoske, japonske in slovenske glasbe 20. in 21. stoletja. Saksofonist Miha Rogina, po rodu s Ptuja, je redni profesor za saksofon na Akademiji za glasbo Univerze v Ljubljani, kjer vodi tudi Pihalni orkester akademije. Sae Lee je ena najopaznejših komornih pianistk iz Japonske, ki od leta 2014 živi in ustvarja v Sloveniji, kjer je zaposlena kot docentka za klavir in komorno igro na ljubljanski Akademiji za glasbo. O sporedu Miha Rogina:
''Vsa štiri dela, ki sva jih izbrala za nocojšnji koncert, so del bolj ali manj standardnega repertoarja za zasedbo saksofona in klavirja, izhajala pa sva predvsem iz težnje po predstavitvi del iz dežel, ki naju najbolj zaznamujejo. Matičič in Yoshimatsu sta skladatelja iz držav, kjer sva se rodila in odrasla, torej Slovenije in Japonske, medtem, ko sta francoska skladatelja Debussy in David iz države, od koder prihajava poklicno. Deset let sva namreč živela v Parizu, doštudirala sva na Visokem državnem glasbenem konservatoriju in lahko rečem, da to zagotovo zaznamuje najin pogled na glasbo, kot tudi glasbeno estetiko, način podajanja glasbenih idej, itn. Vse skladbe spadajo v najzahtevnejši repertoar za saksofon, vse štiri zahtevajo popolnoma izoblikovanega profesionalnega saksofonista, saj po tehnično-izvajalski strani spadajo v sam vrh zahtevnosti literature za saksofon in klavir. Prav tako je seveda pomembno poznavanje slogovnih posebnosti ter glasbenozgodovinskih značilnosti.''
Saksofonist Miha Rogina in pianistka Sae Lee bosta predstavila Rapsodijo za saksofon in klavir Clauda Debussyja iz leta 1903, skladbo Replike za altovski saksofon in klavir iz leta 2005 enega najopaznejših slovenskih skladateljev 20. in prve četrtine 21. stoletja Janeza Matičiča in dinamično sonato Fuzzy Bird / Puhasta ptica za altovski saksofon in klavir sodobnega japonskega ustvarjalca Takashija Yoshimatsuja iz leta 1991, radijski koncert pa bosta sklenila z najmlajšo skladbo – L'eveil de la toupie / Prebujenje vrtavke, ki jo je leta 2020 napisal sodobni francoski skladatelj in saksofonist Vincent David.
Nocoj ob 20.00 bo v Komornem studia programa Ars premiera radijskega koncerta izjemnih glasbenih umetnikov: nastopila bosta saksofonist Miha Rogina in japonska pianistka Sae Lee. Po izvedenem koncertu poslušajte pogovor z umetnikoma, podrobneje o koncertu Tjaša Krajnc.
Umetnika bosta na koncertu v radijskem studiu 13 predstavila izbrane skladbe za duo saksofona in klavirja iz zakladnice francoske, japonske in slovenske glasbe 20. in 21. stoletja. Saksofonist Miha Rogina, po rodu s Ptuja, je redni profesor za saksofon na Akademiji za glasbo Univerze v Ljubljani, kjer vodi tudi Pihalni orkester akademije. Sae Lee je ena najopaznejših komornih pianistk iz Japonske, ki od leta 2014 živi in ustvarja v Sloveniji, kjer je zaposlena kot docentka za klavir in komorno igro na ljubljanski Akademiji za glasbo. O sporedu Miha Rogina:
''Vsa štiri dela, ki sva jih izbrala za nocojšnji koncert, so del bolj ali manj standardnega repertoarja za zasedbo saksofona in klavirja, izhajala pa sva predvsem iz težnje po predstavitvi del iz dežel, ki naju najbolj zaznamujejo. Matičič in Yoshimatsu sta skladatelja iz držav, kjer sva se rodila in odrasla, torej Slovenije in Japonske, medtem, ko sta francoska skladatelja Debussy in David iz države, od koder prihajava poklicno. Deset let sva namreč živela v Parizu, doštudirala sva na Visokem državnem glasbenem konservatoriju in lahko rečem, da to zagotovo zaznamuje najin pogled na glasbo, kot tudi glasbeno estetiko, način podajanja glasbenih idej, itn. Vse skladbe spadajo v najzahtevnejši repertoar za saksofon, vse štiri zahtevajo popolnoma izoblikovanega profesionalnega saksofonista, saj po tehnično-izvajalski strani spadajo v sam vrh zahtevnosti literature za saksofon in klavir. Prav tako je seveda pomembno poznavanje slogovnih posebnosti ter glasbenozgodovinskih značilnosti.''
Saksofonist Miha Rogina in pianistka Sae Lee bosta predstavila Rapsodijo za saksofon in klavir Clauda Debussyja iz leta 1903, skladbo Replike za altovski saksofon in klavir iz leta 2005 enega najopaznejših slovenskih skladateljev 20. in prve četrtine 21. stoletja Janeza Matičiča in dinamično sonato Fuzzy Bird / Puhasta ptica za altovski saksofon in klavir sodobnega japonskega ustvarjalca Takashija Yoshimatsuja iz leta 1991, radijski koncert pa bosta sklenila z najmlajšo skladbo – L'eveil de la toupie / Prebujenje vrtavke, ki jo je leta 2020 napisal sodobni francoski skladatelj in saksofonist Vincent David.
Tudi to sobotno jutro bodo naše druženje krojili z glasbo povezani spomini. V studiu se nam je pridružil Bogdan Lorber, specialist nevrolog, vodja dejavnosti za epilepsijo odraslih na ljubljanski Nevrološki kliniki, zdravnik, katerega družica je že vse od malih nog glasba. In violina. Na fotografiji: Bogdan Lorber, specialist nevrolog
Aktiv delavcev in delavk v kulturi je na četrti akciji za kulturo pripravil teater. Oder je bilo ministrstvo za kulturo, protestniki pa občinstvo. S seboj so prinesli stole, se posedli pred ministrstvo in vanj zrli 15 minut s pričakovanjem, ali se bo kaj zgodilo, ali bo kdo prišel iz ministrstva in z njimi vzpostavil dialog, ki ga ni bilo. Državno sekretarko Igancijo Fridl Jarc smo za oddajo Kulturna panorama vprašali, ali bodo povabili protestnike k pogovorom.
Na 19. Lirikonfestu v Velenju so podelili festivalske nagrade in priznanja. Nagrado velenjico - čašo nesmrtnosti 2020 je prejela pesnica Lidija Dimkovska, mednarodno Pretnarjevo nagrado pa literarni zgodovinar Miran Hladnik.
Dr. Zvonka Zupanič Slavec je v izjemni monografiji Ars medici zapisala: »Poglejmo k starim Grkom in njihovemu pojmovanju medicine. Apolon je bil bog glasbe, zlasti igranja na liro in hkrati zaščitnik medicine. Njegova polsestra Atena je kot Atena-Higieia skrbela za zdravje in hkrati navdihovala umetnike. Apolon in Atena sta torej v sebi združevala medicino in umetnost v najširšem pomenu besede.« Več o glasbi v življenju zdravnikov in zdravniškem orkestru Camerata medica nam bo povedal kirurg, prof. dr. Pavle Košorok. Na fotografiji: prof. dr. Pavle Košorok
»Kvartet je mrtev, živel orkester!« In zrastel je orkester. Zdravnikov, drugih zdravstvenih delavcev, študentov medicine, somišljenikov. Naša gostja je bila dr. Mojce Demšar. Njena violina tke glasbo orkestra od prvih let pa vse do danes. Na fotografiji: dr. Mojca Demšar
»Kvartet je mrtev, živel orkester!« In zrastel je orkester. Zdravnikov, drugih zdravstvenih delavcev, študentov medicine, somišljenikov. Orkester je in še vedno igra po vsej Sloveniji, redno nastopa na strokovnih sestankih in drugih zdravniških prireditvah ter seveda za bolnike v Kliničnem centru v Ljubljani. Obogati tudi marsikatero svečanost ljubljanske Medicinske fakultete in se vsako leto predstavi občinstvu s premiernim celovečernim koncertom. O prvih korakih orkestra pripoveduje dr. Bogdan Lorber, vodja dejavnosti za epilepsijo odraslih na ljubljanski nevrološki kliniki. Na fotografiji: dr. Bogdan Lorber (osebni arhiv)
Neveljaven email naslov