Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nocoj ob 20.00 bo v Komornem studia programa Ars premiera radijskega koncerta izjemnih glasbenih umetnikov: nastopila bosta saksofonist Miha Rogina in japonska pianistka Sae Lee. Po izvedenem koncertu poslušajte pogovor z umetnikoma, podrobneje o koncertu Tjaša Krajnc.
Umetnika bosta na koncertu v radijskem studiu 13 predstavila izbrane skladbe za duo saksofona in klavirja iz zakladnice francoske, japonske in slovenske glasbe 20. in 21. stoletja. Saksofonist Miha Rogina, po rodu s Ptuja, je redni profesor za saksofon na Akademiji za glasbo Univerze v Ljubljani, kjer vodi tudi Pihalni orkester akademije. Sae Lee je ena najopaznejših komornih pianistk iz Japonske, ki od leta 2014 živi in ustvarja v Sloveniji, kjer je zaposlena kot docentka za klavir in komorno igro na ljubljanski Akademiji za glasbo. O sporedu Miha Rogina:
''Vsa štiri dela, ki sva jih izbrala za nocojšnji koncert, so del bolj ali manj standardnega repertoarja za zasedbo saksofona in klavirja, izhajala pa sva predvsem iz težnje po predstavitvi del iz dežel, ki naju najbolj zaznamujejo. Matičič in Yoshimatsu sta skladatelja iz držav, kjer sva se rodila in odrasla, torej Slovenije in Japonske, medtem, ko sta francoska skladatelja Debussy in David iz države, od koder prihajava poklicno. Deset let sva namreč živela v Parizu, doštudirala sva na Visokem državnem glasbenem konservatoriju in lahko rečem, da to zagotovo zaznamuje najin pogled na glasbo, kot tudi glasbeno estetiko, način podajanja glasbenih idej, itn. Vse skladbe spadajo v najzahtevnejši repertoar za saksofon, vse štiri zahtevajo popolnoma izoblikovanega profesionalnega saksofonista, saj po tehnično-izvajalski strani spadajo v sam vrh zahtevnosti literature za saksofon in klavir. Prav tako je seveda pomembno poznavanje slogovnih posebnosti ter glasbenozgodovinskih značilnosti.''
Saksofonist Miha Rogina in pianistka Sae Lee bosta predstavila Rapsodijo za saksofon in klavir Clauda Debussyja iz leta 1903, skladbo Replike za altovski saksofon in klavir iz leta 2005 enega najopaznejših slovenskih skladateljev 20. in prve četrtine 21. stoletja Janeza Matičiča in dinamično sonato Fuzzy Bird / Puhasta ptica za altovski saksofon in klavir sodobnega japonskega ustvarjalca Takashija Yoshimatsuja iz leta 1991, radijski koncert pa bosta sklenila z najmlajšo skladbo – L'eveil de la toupie / Prebujenje vrtavke, ki jo je leta 2020 napisal sodobni francoski skladatelj in saksofonist Vincent David.
Nocoj ob 20.00 bo v Komornem studia programa Ars premiera radijskega koncerta izjemnih glasbenih umetnikov: nastopila bosta saksofonist Miha Rogina in japonska pianistka Sae Lee. Po izvedenem koncertu poslušajte pogovor z umetnikoma, podrobneje o koncertu Tjaša Krajnc.
Umetnika bosta na koncertu v radijskem studiu 13 predstavila izbrane skladbe za duo saksofona in klavirja iz zakladnice francoske, japonske in slovenske glasbe 20. in 21. stoletja. Saksofonist Miha Rogina, po rodu s Ptuja, je redni profesor za saksofon na Akademiji za glasbo Univerze v Ljubljani, kjer vodi tudi Pihalni orkester akademije. Sae Lee je ena najopaznejših komornih pianistk iz Japonske, ki od leta 2014 živi in ustvarja v Sloveniji, kjer je zaposlena kot docentka za klavir in komorno igro na ljubljanski Akademiji za glasbo. O sporedu Miha Rogina:
''Vsa štiri dela, ki sva jih izbrala za nocojšnji koncert, so del bolj ali manj standardnega repertoarja za zasedbo saksofona in klavirja, izhajala pa sva predvsem iz težnje po predstavitvi del iz dežel, ki naju najbolj zaznamujejo. Matičič in Yoshimatsu sta skladatelja iz držav, kjer sva se rodila in odrasla, torej Slovenije in Japonske, medtem, ko sta francoska skladatelja Debussy in David iz države, od koder prihajava poklicno. Deset let sva namreč živela v Parizu, doštudirala sva na Visokem državnem glasbenem konservatoriju in lahko rečem, da to zagotovo zaznamuje najin pogled na glasbo, kot tudi glasbeno estetiko, način podajanja glasbenih idej, itn. Vse skladbe spadajo v najzahtevnejši repertoar za saksofon, vse štiri zahtevajo popolnoma izoblikovanega profesionalnega saksofonista, saj po tehnično-izvajalski strani spadajo v sam vrh zahtevnosti literature za saksofon in klavir. Prav tako je seveda pomembno poznavanje slogovnih posebnosti ter glasbenozgodovinskih značilnosti.''
Saksofonist Miha Rogina in pianistka Sae Lee bosta predstavila Rapsodijo za saksofon in klavir Clauda Debussyja iz leta 1903, skladbo Replike za altovski saksofon in klavir iz leta 2005 enega najopaznejših slovenskih skladateljev 20. in prve četrtine 21. stoletja Janeza Matičiča in dinamično sonato Fuzzy Bird / Puhasta ptica za altovski saksofon in klavir sodobnega japonskega ustvarjalca Takashija Yoshimatsuja iz leta 1991, radijski koncert pa bosta sklenila z najmlajšo skladbo – L'eveil de la toupie / Prebujenje vrtavke, ki jo je leta 2020 napisal sodobni francoski skladatelj in saksofonist Vincent David.
Kako smo peli nekoč in kako pojemo danes? Z glasbo in petjem povezane spomine bo z nami delila gospa Marta Adamič s Hudega konca. Pripovedovala bo o petju po hišah, v cerkvi, med kmečkimi ženskami, podelila spomin na snemanje z Zmago Kumar: »V osnovni šoli smo snemali, na trak so snemali, najprej so nas spraševali, od kje smo, ali se iz roda v rok prenaša, nato smo pa peli.« Pridružil se nam bo tudi Tomaž Rauch, glasbenik, skladatelj, pevec in multiinštrumentalist, ki se posveča raziskovanju in izvajanju slovenske ljudske glasbe. Spoštovane, spoštovani, veseli smo, da lahko oddajo snujemo tudi v dialogu z vami in se vam zahvaljujemo za vaše komentarje, pisma in izpolnjene ankete. Pišete nam lahko na ars@rtvslo.si, z nami delite glasbeno željo in z njo povezan spomin, pa tudi svoja druga razmišljanja ob oddaji. Veseli smo vaših predlogov in vprašanj. na fotografiji: Tomaž Rauch, glasbenik, skladatelj, pevec in multiinštrumentalist
Po telefonski zvezi se nam bo pridružila koloraturna sopranistka in biologinja Petra Vrh Vrezec. Spraševali se bomo, kako je ptičje petje zvenelo v času Vaše mladosti, mladosti naših staršev, dedkov in babic. Kako zveni danes? Poslušali bomo, kako odmeva v glasbi. Govorili pa bomo tudi o petju človeka. Ali lahko človeški glas poustvari ptičje petje? Kako se razlikujeta petje ptic in petje človeka? Kako smo peli nekoč in kako pojemo danes? na fotografiji: koloraturna sopranistka in biologinja Petra Vrh Vrezec z babico Ivanko Stritar (osebni arhiv)
»Svet je mogoče doživljati, čutiti, misliti, dojeti tudi z zaprtimi očmi. V tišini, zvoku iz narave, besedi iz človekovih ust,« je zapisal zdravnik specialist nevropediater Igor M Ravnik in dodal: »Dan se ne začne s tem, da nam z ekrana voščijo Dober dan, ampak že prej, ko zaslišimo ptičje petje …« Zato bomo tudi v svet glasbe in z njo povezanih spominov tokrat vstopili s ptičjim petjem in glasbo, ki jo je navdihnilo.
Neveljaven email naslov