Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pri Edicijah slovenskih skladateljev je izšla portretna zgoščenka Maksimiljana Feguša z izbranimi skladbami simfonične, komorne in vokalno-instrumentalne glasbe.
V Arsovem art ateljeju bomo predstavili pet del z zgoščenke skladatelja Maksimiljana Feguša z naslovom: Izbrana dela, ki je izšla januarja 2019 pri Edicijah Društva slovenskih skladateljev. V celoti bomo predstavili bomo celotne skladbe: Sinfonietto v dveh stavkih za orkester, Godalni kvartet št. 1, ki ga je napisal za godalni kvartet Feguš, mašni stavek Agnus Dei, ki se izvaja tudi kot samostojna skladba, Deset človeških zapovedi na besedila Janeza Menarta za deset izvajalcev in Simfonijo v štirih stavkih za simfonični orkester.
Skladatelj, zborovodja, dirigent in visokošolski pedagog Maksimiljan Feguš se je rodil leta 1948 na Ptuju, od leta 1977 pa stalno živi in ustvarja v Mariboru. Več kot osemnajst let je bil zborovodja zbora in korepetitor Opere in baleta Slovenskega narodnega gledališča Maribor, vodil je tudi številne druge zbore in instrumentalne zasedbe, predvsem pihalne orkestre. Maksimiljan Feguš je na ljubljanski Akademiji za glasbo končal študij kompozicije in glasbene teorije pri profesorju Danetu Škerlu, študiral je tudi dirigiranje pri profesorju Antonu Nanutu. Oktobra 1995 je postal docent na Oddelku za glasbeno pedagogiko Pedagoške fakultete v Mariboru, kjer je bil leta 2001 imenovan za izrednega profesorja za kompozicijo in glasbeno teorijo.
Ustvarjalni pogled Maksimiljana Feguša se ozira v tradicijo, v zasnovo in izpeljavo klasičnih oblik ter že preverjenih kompozicijskih postopkov, s katerimi išče sporočilnost v glasbi. Skladatelj je predan jasno zastavljenemu, v celoti načrtovanemu in premišljenemu glasbenemu oblikovanju, izraz svojih skladb pa pogosto obogati z duhovitim, hudomušnim in igrivim glasbenim izrazom.
Fegušev skladateljski opus obsega raznovrstna dela za orkester, komorne in vokalno-instrumentalne skladbe, zbore in samospeve ter scensko glasbo. V oddaji poslušajte tudi daljši pogovor s skladateljem o njegovi glasbeni govorici, načinu skladanja in o vseh petih delih z zgoščenke Izbrana dela.
Foto: DSS; www.dss.si
9 epizod
Sodobno, glasbeno in radiofonsko – s temi tremi pojmi je mogoče definirati obseg oddaje Arsov art atelje. Najpomembnejši njen adut ostajajo neposredni prenosi koncertov z različnih slovenskih prizorišč, poleg tega pa bomo v njej našli dovolj prostora tudi za posnetke s pomembnejših slovenskih festivalov sodobne glasbe, oddaje, posvečene portretom oz. skladateljskim večerom slovenskih avtorjev, predstavitve novih CD plošč s sodobno glasbo ter predstavitve aktualnega dogajanja v okviru skladateljske tribune ROSTRUM in tekmovanja radijskih oddaj PRIX ITALIA, oddaje so dopolnjene s tehtnimi pogovori z glasbenimi (po)ustvarjalci. Sreda od 20.00 do 22.00.
Pri Edicijah slovenskih skladateljev je izšla portretna zgoščenka Maksimiljana Feguša z izbranimi skladbami simfonične, komorne in vokalno-instrumentalne glasbe.
V Arsovem art ateljeju bomo predstavili pet del z zgoščenke skladatelja Maksimiljana Feguša z naslovom: Izbrana dela, ki je izšla januarja 2019 pri Edicijah Društva slovenskih skladateljev. V celoti bomo predstavili bomo celotne skladbe: Sinfonietto v dveh stavkih za orkester, Godalni kvartet št. 1, ki ga je napisal za godalni kvartet Feguš, mašni stavek Agnus Dei, ki se izvaja tudi kot samostojna skladba, Deset človeških zapovedi na besedila Janeza Menarta za deset izvajalcev in Simfonijo v štirih stavkih za simfonični orkester.
Skladatelj, zborovodja, dirigent in visokošolski pedagog Maksimiljan Feguš se je rodil leta 1948 na Ptuju, od leta 1977 pa stalno živi in ustvarja v Mariboru. Več kot osemnajst let je bil zborovodja zbora in korepetitor Opere in baleta Slovenskega narodnega gledališča Maribor, vodil je tudi številne druge zbore in instrumentalne zasedbe, predvsem pihalne orkestre. Maksimiljan Feguš je na ljubljanski Akademiji za glasbo končal študij kompozicije in glasbene teorije pri profesorju Danetu Škerlu, študiral je tudi dirigiranje pri profesorju Antonu Nanutu. Oktobra 1995 je postal docent na Oddelku za glasbeno pedagogiko Pedagoške fakultete v Mariboru, kjer je bil leta 2001 imenovan za izrednega profesorja za kompozicijo in glasbeno teorijo.
Ustvarjalni pogled Maksimiljana Feguša se ozira v tradicijo, v zasnovo in izpeljavo klasičnih oblik ter že preverjenih kompozicijskih postopkov, s katerimi išče sporočilnost v glasbi. Skladatelj je predan jasno zastavljenemu, v celoti načrtovanemu in premišljenemu glasbenemu oblikovanju, izraz svojih skladb pa pogosto obogati z duhovitim, hudomušnim in igrivim glasbenim izrazom.
Fegušev skladateljski opus obsega raznovrstna dela za orkester, komorne in vokalno-instrumentalne skladbe, zbore in samospeve ter scensko glasbo. V oddaji poslušajte tudi daljši pogovor s skladateljem o njegovi glasbeni govorici, načinu skladanja in o vseh petih delih z zgoščenke Izbrana dela.
Foto: DSS; www.dss.si
Poslušajte tri orkestrska dela in pogovor s skladateljem Igorjem Štuhecem. Avgusta 2013 je v zbirki Ars Slovenica Edicij Društva slovenskih skladateljev izšla zgoščenka Glasbena sporočanja, ki so jo izdali v sodelovanju z Uredništvom za resno glasbo Radia Slovenija in Založbo kakovostnih programov RTV Slovenija.
Komorni godalni orkester Slovenske filharmonije na svojih koncertih sodeluje s številnimi vrhunskimi solisti in z drugimi mednarodno priznanimi slovenskimi in tujimi glasbeniki.
Komorni godalni orkester Slovenske filharmonije je v sezoni 2018/2019 praznoval 25-letnico umetniškega dela in uspešnih izvedb novih skladb ter sodelovanja z vrhunskimi glasbenimi solisti.
Nova plošča z naslovom Spominčice je junija 2024 iizšla pri založbi Društva slovenskih skladateljev. Primorski skladatelj, pianist in pedagog Bojan Glavina na njej predstavlja slovenske klavirske miniature, ki so nastale v časovnem razponu 230-tih let, od prve dokumentirane slovenske klavirske skladbe iz leta 1790, ki jo hrani Narodna in univerzitetna knjižnica v Ljubljani, pa vse do danes.
Z iztekanjem leta se zaključuje tudi projekt B-Air, raziskovalno-umetniški projekt Radia Slovenija in skupine mednarodnih partnerjev, ki je preiskoval vrsto tem, med njimi zlasti zaznavo zvoka v najzgodnejših obdobjih človekovega razvoja, potenciale, meje in širjenje mej pri ustvarjanju glasbe in zvočne umetnosti za dojenčke in malčke, a hkrati tudi pomen glasbe in zvočnosti v krogotoku človekovega življenja, zlasti življenja odmaknjenih, prezrtih, ranljivih družbenih skupin. V Arsovih art ateljejih smo že podrobno sledili ustvarjanju štirih novih simfoničnih del za dojenčke in malčke, tokrat pa bomo prečesali produkcijo, nastalo za festival Global Specificity ter dela, naročena s strani partnerskih organizacij projektne mreže. Predstavili bomo duo Merzouga, ki ga sestavljata Eva Poepplein in Janko Hanushevsky. Tomaža Raucha in njegovo delo Uazibam svet in projekt Aernoudta Jacobsa What Dogs Hear / Kaj slišijo psi, pri katerem so sodelovali vokalisti Ina Puntar, Tea Vidmar, Žiga Jenko in Tisa Neža Herlec. Poslušali bomo tudi deli, nastali po naročilu 3. programa Srbskega Radia, Emerging – the Consciousness Milenije Ristić in Baby Blues LP dua ter kompozicijo Simfonija obleganja skladatelja Harisa Sahačića, naročilo Mednarodne univerze Burch iz Sarajeva. *** Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
V Ateljeju se še v tretje posvečamo nastajanju nove glasbe in zvočne umetnosti za najmlajše v okviru projekta B-AIR, v katerem v tesnem sodelovanju umetnikov in uglednih mednarodnih strokovnjakov nastajajo stvaritve za dojenčke, malčke in ranljive skupine. Pred izvedbo projekta Sense-S skladateljice Petre Strahovnik, namenjene prav najmlajšim poslušalcem, bomo predstavili ozadje in način nastajanja te kompozicije. Izvedena bo na dveh koncertih Simfoničnega orkestra RTV Slovenija z dirigentom in poznavalcem sodobne glasbe, Stevenom Loyem, v Studiu 26 Radia Slovenija, to soboto, 7. oktobra - na koncertu za otroke in spremljevalce ob 17h in na večernem koncertu za splošno publiko. *** Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
V Ateljeju se vračamo k spremljanju nastajanja nove glasbe in zvočne umetnosti za najmlajše v okviru projekta B-AIR, v katerem v tesnem sodelovanju umetnikov in uglednih mednarodnih strokovnjakov nastajajo stvaritve za dojenčke, malčke in ranljive skupine. Po uspešnih januarskih izvedbah dela Tako tiho skladateljice Larise Vrhunc, namenjene prav tem, najmlajšim poslušalcem, bomo zbrali nekaj odzivov na delo in njegove predstavitve, nato pa se bomo posvetili novima skladbama, ki bosta v naslednjem tednu izvedena v podobnem formatu, skladbama Defiance of the Glorious Children Svetlane Maraš in Perpetuum mobile II Mateja Bonina. V četrtek 15. junija jih bo v Studiu 26 Radia Slovenija izvedel Simfonični orkester RTV Slovenija z dirigentom Stevenom Loyem. Prijave na koncert za dojenčke in malčke ob 17ih bodo teden pred dogodkom odprte na povezavi https://olaii.com/event/3140/drugi-simfonicni-koncert-za-dojencke-in-malcke-skladatelja-matej-bonin-svetlana-maras-in-simfoniki-rtv-slovenija Prijave na večerni koncert za splošno občinstvo ob 19ih pa na povezavi https://olaii.com/event/3141/odkritja26-skladatelja-matej-bonin-svetlana-maras-in-simfoniki-rtv-slovenija Vstopnine za koncert ni, število mest je omejeno. *** Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
Pred izvedbo skladbe Tako tiho skladateljice Larise Vrhunc, namenjene najmlajšim poslušalcem, predstavljamo ozadje in način nastajanja tega dela v okviru projekta B-AIR, v katerem v tesnem sodelovanju umetnikov in uglednih mednarodnih strokovnjakov nastajajo nove radiofonske in glasbene stvaritve za dojenčke, malčke in ranljive skupine. *** Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
S Saško Rakef, Rajkom Muršičem in Katarino Kompan Erzar pred letošnjimi predstavitvami novih orkestrskih del, instalacij in performansov za najmlajše v okviru projekta B-AIR razmišljamo o ustvarjanju za dojenčke in malčke. *** Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
Neveljaven email naslov