Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Delež avtoritarnih stališč v Sloveniji močno narašča, hkrati pa je po podatkih od leta 2009 do 2013 Slovenija rekorderka v rasti revščine. Vse več ljudi se že rodi v revščino in vse več se jih iz nje nikoli ne izkoplje. Zakaj je revščina stvar odločitve politikov? Kakšna je povezava med avtoritarnimi stališči in revščino? Dr. Srečo Dragoš s fakultete za socialno delo v Ljubljani jih primerja z avtoritarnimi stališči v začetku 90-ih na področju takratne Jugoslavije.
Delež avtoritarnih stališč v naši državi močno narašča, hkrati pa je Slovenija rekorderka v rasti revščine, tudi otrok. Premik stališč v smeri avtoritarnosti na škodo demokracije sociologi v slovenskem javnem mnenju zaznavajo od leta 2009. Sociolog dr. Srečo Dragoš s Fakultete za socialno delo opozarja, da je v obdobju, v katerem so se zelo razširila avtoritarna stališča, v pri nas zelo narasla tudi revščina.
“Slovenija je dežela Petra Prevca, presegamo vse rekorde. Delež revščine ni tako alarmanten, vendar jo dosegamo najhitreje, tudi v obdobjih, ko ni ekonomske krize.”
V celotnem obdobju krize od leta 2009 do 2013 je pri nas revščina naraščala najhitreje v Evropi. “V tem obdobju je Slovenija povečala revščino za 3,2 odstotka, kar pomeni 28,3-odstotno povečanje. Šele na drugem mestu je bila Grčija. Finska je v enakem obdobju ekonomske krize zmanjšala revščino za 14,5 odstotka. Še pozitivnejši zgled je Češka, ki ves čas zmanjšuje revščino – tako v obdobjih rasti kot krize.”
Z večanjem deleža revnih je pri nas tudi vse več revnih otrok. Povprečno jih je sicer manj kot v Evropi, vendar smo, tako kot pri rasti revščine, na vrhu tudi po višanju števila revnih otrok. “Pri nas postaja revščina revnih vse hujša. V njeno past se ujame tudi vse več družin, ki so ves čas v revščini, v revščini tudi rodijo otroke. S tem dobite kulturo revščine, ki je še hujši problem od revščine. Revni postanejo notranji tujci.”
“Največ abstinentov se rojeva v spodnjih slojih, saj se ljudje množično odvračajo od politike. Tisti, ki se ne, pa so dovzetni za ekstremne rešitve.”
Za take rešitve so z rastjo neenakosti dovzetnejši tudi višji sloji. “Avtoritarnosti nikakor ni mogoče razložiti samo z revščino, kljub vsemu je delež revnih manjšinski. Srednji sloj postaja z večanjem neenakosti vse bolj preplašen, ljudje so vse bolj konkurenčni in imajo vse večji odpor do sistema, ki deluje vse slabše. To so razlogi, ki vplivajo na razraščanje avtoritarnih stališč.”
Pri tem porastu Slovenija presega svoje lastne rekorde. “Danes smo glede avtoritarnosti stališč slovenskega prebivalstva v neprimerno slabšem položaju, kot smo bili v zgodnjih 90. letih.”
“To je nov pojav. Kdaj dobite eksplozivno situacijo v družbi? Ko se na obstoječa avtoritarna stališča prilepijo avtoritarne figure ter avtoritarni pozivi političnih strank in posameznih politikov.”
V povezavi z naraščanjem revščine lahko avtoritarnost povzroči tudi širjenje konfliktov v družbi. Vendar Dragoš opozarja, da je mogoč tudi optimistični pogled.
“Velja tudi obratno. Če družbena neenakost – revščina je eden najočitnejših in najkrutejših izrazov neenakosti – ne narašča ali celo upada, s tem vzbudite zaupanje ljudi v sistem in aktivirate solidarnostne potenciale ter zmanjšate potenciale konfliktnosti. S tem zmanjšate potencial za razcvet avtoritarnih voditeljev.”
Dr. Srečo Dragoš je predstavil tudi druge zanimive vidike avtoritarnosti in revščine. Znak avtoritarnosti je po njegovih besedah tudi podatek, da kar 69 odstotkov slovenske javnosti daje prednost previdnosti pred zaupanjem ljudem.
541 epizod
Botrstvo v Sloveniji je projekt, namenjen izboljšanju kakovosti življenja otrok in mladostnikov, ki živijo v Sloveniji. Je način pomoči otrokom in mladostnikom, ki so zaradi hude materialne, socialne, zdravstvene ali družinske stiske ogroženi, prikrajšani in socialno izločeni.
Delež avtoritarnih stališč v Sloveniji močno narašča, hkrati pa je po podatkih od leta 2009 do 2013 Slovenija rekorderka v rasti revščine. Vse več ljudi se že rodi v revščino in vse več se jih iz nje nikoli ne izkoplje. Zakaj je revščina stvar odločitve politikov? Kakšna je povezava med avtoritarnimi stališči in revščino? Dr. Srečo Dragoš s fakultete za socialno delo v Ljubljani jih primerja z avtoritarnimi stališči v začetku 90-ih na področju takratne Jugoslavije.
Delež avtoritarnih stališč v naši državi močno narašča, hkrati pa je Slovenija rekorderka v rasti revščine, tudi otrok. Premik stališč v smeri avtoritarnosti na škodo demokracije sociologi v slovenskem javnem mnenju zaznavajo od leta 2009. Sociolog dr. Srečo Dragoš s Fakultete za socialno delo opozarja, da je v obdobju, v katerem so se zelo razširila avtoritarna stališča, v pri nas zelo narasla tudi revščina.
“Slovenija je dežela Petra Prevca, presegamo vse rekorde. Delež revščine ni tako alarmanten, vendar jo dosegamo najhitreje, tudi v obdobjih, ko ni ekonomske krize.”
V celotnem obdobju krize od leta 2009 do 2013 je pri nas revščina naraščala najhitreje v Evropi. “V tem obdobju je Slovenija povečala revščino za 3,2 odstotka, kar pomeni 28,3-odstotno povečanje. Šele na drugem mestu je bila Grčija. Finska je v enakem obdobju ekonomske krize zmanjšala revščino za 14,5 odstotka. Še pozitivnejši zgled je Češka, ki ves čas zmanjšuje revščino – tako v obdobjih rasti kot krize.”
Z večanjem deleža revnih je pri nas tudi vse več revnih otrok. Povprečno jih je sicer manj kot v Evropi, vendar smo, tako kot pri rasti revščine, na vrhu tudi po višanju števila revnih otrok. “Pri nas postaja revščina revnih vse hujša. V njeno past se ujame tudi vse več družin, ki so ves čas v revščini, v revščini tudi rodijo otroke. S tem dobite kulturo revščine, ki je še hujši problem od revščine. Revni postanejo notranji tujci.”
“Največ abstinentov se rojeva v spodnjih slojih, saj se ljudje množično odvračajo od politike. Tisti, ki se ne, pa so dovzetni za ekstremne rešitve.”
Za take rešitve so z rastjo neenakosti dovzetnejši tudi višji sloji. “Avtoritarnosti nikakor ni mogoče razložiti samo z revščino, kljub vsemu je delež revnih manjšinski. Srednji sloj postaja z večanjem neenakosti vse bolj preplašen, ljudje so vse bolj konkurenčni in imajo vse večji odpor do sistema, ki deluje vse slabše. To so razlogi, ki vplivajo na razraščanje avtoritarnih stališč.”
Pri tem porastu Slovenija presega svoje lastne rekorde. “Danes smo glede avtoritarnosti stališč slovenskega prebivalstva v neprimerno slabšem položaju, kot smo bili v zgodnjih 90. letih.”
“To je nov pojav. Kdaj dobite eksplozivno situacijo v družbi? Ko se na obstoječa avtoritarna stališča prilepijo avtoritarne figure ter avtoritarni pozivi političnih strank in posameznih politikov.”
V povezavi z naraščanjem revščine lahko avtoritarnost povzroči tudi širjenje konfliktov v družbi. Vendar Dragoš opozarja, da je mogoč tudi optimistični pogled.
“Velja tudi obratno. Če družbena neenakost – revščina je eden najočitnejših in najkrutejših izrazov neenakosti – ne narašča ali celo upada, s tem vzbudite zaupanje ljudi v sistem in aktivirate solidarnostne potenciale ter zmanjšate potenciale konfliktnosti. S tem zmanjšate potencial za razcvet avtoritarnih voditeljev.”
Dr. Srečo Dragoš je predstavil tudi druge zanimive vidike avtoritarnosti in revščine. Znak avtoritarnosti je po njegovih besedah tudi podatek, da kar 69 odstotkov slovenske javnosti daje prednost previdnosti pred zaupanjem ljudem.
Mama je iz njunih življenj odšla nenapovedano, si ustvarila novo življenje in stika z otrokoma skorajda nima več, oče, ki je zaradi kronične bolezni pogosto hospitaliziran, pa ni imel dovolj sredstev niti za plačevanje najnujnejših življenjskih stroškov. Tako mamin odhod kot negotova prihodnost sta na oba otroka močno vplivala, tudi z bistveno slabšim šolskim uspehom in Vesnino izgubo dveh let šolanja. Čeprav je Jan velik nogometni talent, je treninge pogosto izpuščal, ker je bil oče v bolnišnici ali ker ni imel niti za bencin, da bi ga odpeljal na treninge, smo v njuni zgodbi povedali lani …Zdaj se je njihovo življenje precej spremenilo.
V pravkar končanem letu je projekt Botrstvo napolnil polnih 5 let delovanja, botri v tem trenutku pomagajo okoli 4700 otrokom, zanje je na različne načine zbranih okoli 6 milijonov evrov in kmalu bo 4 leta, kar projekt z vsakotedenskimi oddajami podpiramo tudi na Valu 202. Nekaj najbolj pretreslijivih izpovedi, a tudi na to, kako prav vaša pomoč lahko resnično spreminja življenja otrok in njihovih družin!
Tretje leto zapored tri prostovoljke, Alia (bereš običajno »Alja«) , Ana in Vanja za otroke iz Botrstva z vseh koncev Slovenije organizirajo pomoč trem dobrim možem. Pisemca, namenjena kateremu med njimi, prestrežejo, mu najdejo zanesljivega donatorja in da poskrbijo za to, da bo izpolnjena želja pravočasno našla pot pod smrečico oziroma v prave otroške roke. Letos je bilo takih paketov skoraj 2000, želje pa, kot zmeraj, izjemno raznolike
Kandidati za Ime leta 2015 na Valu 202 so na zaključni prireditvi predstavili tudi svoje poglede na projekt Botrstvo.
Na boljše možnosti za razvoj dokazano močno vpliva tudi dostopnost do knjig, zato smo s povabilom poslušalcem, naj darujejo knjige, ki jih njihovi otroci in mladostniki ne potrebujejo več, pomagali OŠ Veržej.
“Vsi štirje smo morali stati v vrsti in gledati, kako je oči žalil mamo in jo tepel. Nas sicer ni, je pa kakšna prestregla udarec, ko smo branile mamo,” pripovedujejo sestrice Nina, Nuša in Naja o nasilju, ki so ga živele še lani ob tem času. “Vsakogar, ki je prišel na obisk, sem se oklenila in ga prosila, naj nas kam odpelje, ker ne bi rade več živele tukaj,” pove petletna Naja. Letos je mama le zmogla toliko moči, da je kljub grožnjam s smrtjo pred nasilnim partnerjem z otroki uspela pobegniti. A so se v iskanju stalnejšega in varnejšega doma morali seliti daleč stran, letos so se selili že štirikrat, najstarejši Žiga pa je moral v dijaški dom. Tega si skuša sam plačevati tudi z nočnim honorarnim delom, saj mama zaradi operacije, s katero so ji komaj rešili življenje, ostaja brez zaposlitve. In vse je najbolj strah, da bi jih zdaj, ko so končno našle prijetno najemniško stanovanje, prav pomanjkanje denarja prisililo v vnovično selitev …
Pogovor z Anito Ogulin,predsednico ZPM Moste, o tem, kako so se v teh petih letih stiske družin spremenile in kakšne trajnejše posledice revščina že pušča na otrokih.
Knjige so zaradi razvejanega sistema javnih knjižnic za številne otroke sicer res razmeroma lahko dostopne, a jih zaradi popularnosti in vseprisotnosti medijev vse manj privlačne, izpodrivajo jih drugi mediji, ki vsebinsko otrokom le stežka nadomestijo izkušnjo kot je samostojno branje knjig. In te so tudi za otoke z roba – kakršen koli ta že je – lahko zelo pomembno sredstvo za prebijanje skozi težavna zgodnja leta. Tudi o tem so na pravkar minulem knjižnem sejmu razmišljali pisateljica in pisatelja.
Kar tretjina šolarjev v Hong Kongu ima izjemno slabo izobražene starše, pa kljub temu otroci dosegajo boljše rezultate pismenosti kot slovenski šolarji, ki jim pri šolskih obveznosti pogosto močno pomagajo starši. Kaj se šele dogaja s tistimi otroki, ki tovrstne pomoči nimajo, koliko na njihov šolski uspeh in razvoj potencialov vpliva, če živijo še v materialno nevzpodbudnem okolju, če so prikrajšani za možnost izletov, ekskurzij, obiskovanja predstav in jih nihče prav ne spodbuja k prebiranju knjig? Kako drugače otroke iz takih družin obravnavajo učitelji, kakšno popotnico za boljši uspeh in tudi boljšo pismenost jim lahko da okolje?
Na boljše možnosti za razvoj dokazano močno vpliva tudi dostopnost do knjig, zato bomo s povabilom poslušalcem, naj darujejo knjige, ki jih njihovi otroci in mladostniki ne potrebujejo več, poskušali pomagati eni od prav posebnih osnovnih šol.
Razmišljanje ene od boter v projektu Botrstvo, ki je bila nekoč tudi sama v socialni stiski, zdaj pa pomaga drugim.
Ločitev staršev, šest selitev v enem letu, nato vrnitev v nekdanje okolje, ki pa ga ni več želelo sprejeti, pa prometna nesreča, zaradi katere je očetovo življenje dolgo viselo na nitki, vse to je bilo preveč za osnovnošolca Adriana, ki je svoje stiske skušal končati na najbolj tragičen način. Zdaj skuša zaživeti na novo, a mu huda finančna stiska grozi, da bo morda že letos moral znova zamenjati šolo in okolje, v katerem se dobro počuti.
Da dosežemo, da otrok pomaga otroku ne potrebujemo veliko. A namen je dosežen, če to stori večkrat in z veseljem. Neja Jerant je obiskala vrtec Galjevica, kjer tovrstnega veselja ne manjka. Na pobudo mamice enega izmed otrok, se je vzgojiteljica v času tedna otroka odločila, da bodo otroci, seveda s pomočjo staršev, poskušali nabrati čim več stvari, ki jih socialno ogroženi otroci potrebujejo.
Vse od začetka šolskega leta smo v oddajah Botrstva opozarjali na pomen zunajšolskih dejavnosti in razvoja talentov socialno ogroženih otrok ter nizali argumente, zakaj z izgubljenimi talenti izgublja tudi družba kot celota. Ta teden z akcijo zaključujemo.
Lani spomladi smo predstavili zgodbo Julije in Lare, dveh sestričen, ki je bila hkrati tudi zgodba o dveh družinah, saj neozdravljivo bolna Julija, za katero po smrti mamice in hudi invalidnosti očeta skrbi babica, veliko časa preživi z Larino družino.Čeprav Juliji nihče ne more pozdraviti bolezni, ste poslušalci izdatno pripomogli, da še poldrugo leto kasneje obe družini živita veliko lažje.
Botrska zgodba je tokrat namenjena skritemu brezdomstvu, tudi pri otrocih.
Ves september smo v naših oddajah s pripovedmi otrok in utemeljitvami strokovnjakov opozarjali na to, kako pomemben je razvoj talentov in zakaj s tem, ko se otroci ne morejo vključiti v plačljive dejavnosti, izgubljamo tudi kot družba. Ta teden sledi še zadnje dejanje, ki bo pripomoglo k finančni podpori mladih športnih talentov: dobrodelna dražba rumene majice zmagovalca letošnje dirke Tour de France Chrisa Frooma. In najprej zgodba o tem, kako je ta izjemno dragocena majica zmagovalca najpomembnejše dirke na svetu sploh prišla do nas.
Opozorjamo na pomen dostopnosti do prostočasnih dejavnosti za otroke iz socialno šibkih okolij, tokrat posebej opozarjamo na šport.
Neveljaven email naslov