Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sistemska korupcija, možnost političnih vplivov in klientelizma pri kadrovanju, korupcijska tveganja pri privatizaciji in upravljanju državnega premoženja ter dvojnost meril. Tako bi lahko v nekaj poglavitnih točk strnili poudarke komisije za preprečevanje korupcije, zapisane v letnem poročilu in oceni stanja za lani. Njen predsednik Boris Štefanec ob tem ugotavlja, da ocena razmer na more biti pozitivna, s tem pa – pričakovano – povezuje tudi očitke politike na svoj račun.
Ignoranca do pojavov korupcije – tudi med vladajočimi – ostaja slovenska stalnica. Tako piše v uvodu kritične ocene stanja. In predsednik Boris Štefanec brez zadržkov pravi:
Ocena ne more biti pozitivna. Seveda ocena komisije bi se enostavno skrivala za dejstvi in resničnostjo, če bi hotela prikazovati stvari drugače.
Pozitivna ni tudi njegova ocena odnosa oblasti do nepravilnosti. Beremo o ovirah pri delovanju Supervizorja, pa o dodatkih za stalno pripravljenost, kjer smo bili – tako piše – namesto ustreznega ukrepanja, deležni absurdnih izgovorov vpletenih ministrov in vlade. V tem je mogoče prepoznati kritiko na račun finančnega ministra Mramorja in premiera Cerarja:
Ni dovolj, da imamo veliko dokumentov na to temo, če pa, ko se pojavijo konkretni problemi, oblast pravi: ja, sicer napaka morda ja, ampak ta je nepogrešljiv in brez njega ne moremo. Merila morajo biti enaka; merila neetičnega, da ne rečem še kakšnega drugega ravnanja, morajo biti enaka za ministra, župana najmanjše občine ali javnega uslužbenca.
In naprej: kadrovanje. Preverjanje pogojev za manj pomembne zaposlitve je skrbno, za pomembne funkcije ohlapno, pravi Štefanec:
Nekdo, ki je sodeloval pri imenovanju generalnega direktorja UKC izjavi: jaz sem verjel, da izpolnjuje vse pogoje in ima vse dokumente.
Zato imenovanje Andraža Kopača KPK že preiskuje. In še en kadrovski primer: imenovanje nadzornikov Slovenskega državnega holdinga. Štefanec pravi:
Imenovati na tako odgovorne in izpostavljene funkcije nekoga, ki nosi breme težav bančnega poslovanja iz preteklosti, najbrž ni v redu.
Kot še piše v poročilu protikorupcijske komisije, ostajajo korupcijska tveganja pri upravljanju z državnim premoženjem in privatizaciji – predvsem zaradi vloge oblasti pri njuni izvedbi. Štefanec opozarja na dvoličnost vlade, češ da ljudem očita račune v davčnih oazah:
Sama država pa v primeru – bom konkreten – prodaje Palome sklene pogodbo s firmo, ki je bila prav za ta namen ustanovljena na Cipru … izgovor je davčna optimizacija. To je samo lep izraz za davčno utajo.
Neposrednih političnih pritiskov ni, pravi Štefanec, a svojevrsten pritisk so po njegovem tudi nižja sredstva za delo in odzivi oblasti, nekdanjih premierov in poslancev. In še vprašanje: ali po vseh očitkih na svoj račun še ima podporo predsednika republike Boruta Pahorja, ki ga je imenoval?
Kritike s strani predsednika, da ne delamo dobro, ni bilo nikoli.
Nikoli pa ga ni vprašal, ali je z njegovim delom zadovoljen.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Sistemska korupcija, možnost političnih vplivov in klientelizma pri kadrovanju, korupcijska tveganja pri privatizaciji in upravljanju državnega premoženja ter dvojnost meril. Tako bi lahko v nekaj poglavitnih točk strnili poudarke komisije za preprečevanje korupcije, zapisane v letnem poročilu in oceni stanja za lani. Njen predsednik Boris Štefanec ob tem ugotavlja, da ocena razmer na more biti pozitivna, s tem pa – pričakovano – povezuje tudi očitke politike na svoj račun.
Ignoranca do pojavov korupcije – tudi med vladajočimi – ostaja slovenska stalnica. Tako piše v uvodu kritične ocene stanja. In predsednik Boris Štefanec brez zadržkov pravi:
Ocena ne more biti pozitivna. Seveda ocena komisije bi se enostavno skrivala za dejstvi in resničnostjo, če bi hotela prikazovati stvari drugače.
Pozitivna ni tudi njegova ocena odnosa oblasti do nepravilnosti. Beremo o ovirah pri delovanju Supervizorja, pa o dodatkih za stalno pripravljenost, kjer smo bili – tako piše – namesto ustreznega ukrepanja, deležni absurdnih izgovorov vpletenih ministrov in vlade. V tem je mogoče prepoznati kritiko na račun finančnega ministra Mramorja in premiera Cerarja:
Ni dovolj, da imamo veliko dokumentov na to temo, če pa, ko se pojavijo konkretni problemi, oblast pravi: ja, sicer napaka morda ja, ampak ta je nepogrešljiv in brez njega ne moremo. Merila morajo biti enaka; merila neetičnega, da ne rečem še kakšnega drugega ravnanja, morajo biti enaka za ministra, župana najmanjše občine ali javnega uslužbenca.
In naprej: kadrovanje. Preverjanje pogojev za manj pomembne zaposlitve je skrbno, za pomembne funkcije ohlapno, pravi Štefanec:
Nekdo, ki je sodeloval pri imenovanju generalnega direktorja UKC izjavi: jaz sem verjel, da izpolnjuje vse pogoje in ima vse dokumente.
Zato imenovanje Andraža Kopača KPK že preiskuje. In še en kadrovski primer: imenovanje nadzornikov Slovenskega državnega holdinga. Štefanec pravi:
Imenovati na tako odgovorne in izpostavljene funkcije nekoga, ki nosi breme težav bančnega poslovanja iz preteklosti, najbrž ni v redu.
Kot še piše v poročilu protikorupcijske komisije, ostajajo korupcijska tveganja pri upravljanju z državnim premoženjem in privatizaciji – predvsem zaradi vloge oblasti pri njuni izvedbi. Štefanec opozarja na dvoličnost vlade, češ da ljudem očita račune v davčnih oazah:
Sama država pa v primeru – bom konkreten – prodaje Palome sklene pogodbo s firmo, ki je bila prav za ta namen ustanovljena na Cipru … izgovor je davčna optimizacija. To je samo lep izraz za davčno utajo.
Neposrednih političnih pritiskov ni, pravi Štefanec, a svojevrsten pritisk so po njegovem tudi nižja sredstva za delo in odzivi oblasti, nekdanjih premierov in poslancev. In še vprašanje: ali po vseh očitkih na svoj račun še ima podporo predsednika republike Boruta Pahorja, ki ga je imenoval?
Kritike s strani predsednika, da ne delamo dobro, ni bilo nikoli.
Nikoli pa ga ni vprašal, ali je z njegovim delom zadovoljen.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Leto se končuje ob umirjanju podražitev. Ta mesec je inflacija na letni ravni 4,2-odstotna oziroma prepolovljena v primerjavi z decembrom lani. V minulih mesecih je bilo tudi kar nekaj trošarinskih sprememb. Ob draženju življenjskih stroškov vodstvo družbe TUŠ prodajalkam ne nameni niti minimalne plače, opozarjajo v pristojnem sindikatu, zato bodo v številnih Tuševih trgovinah jutri stavkali. Drugi poudarki: - Množica bežečih v Gazi brez varnih zatočišč. - Davi obsežni ruski zračni napadi v Ukrajini. - Premeščanje bolnikov s polne ljubljanske urgence.
Ob zaostrovanju razmer na izraelsko-libanonski meji se v mednarodni javnosti krepijo strahovi pred razširitvijo konflikta. Izraelski minister Benny Gantz opozarja, da se čas za diplomatsko rešitev spora med pripadniki libanonskega gibanja Hezbolah in Izraelom izteka. Dodal je, da bo izraelska vojska, če bo Hezbolah nadaljeval obstreljevanje severa Izraela, prisiljena odstraniti njegove pripadnike z meje. Izraelska vojska je po vdorih v severni in južni del Gaze kopensko ofenzivo razširila tudi na osrednji del enklave. Preostale novice: Slovenija prejela več kot pol milijarde evrov iz evropskega sklada za okrevanje. V Tuševih trgovinah bodo v soboto stavkali. Snežni kontrolor prižgal zeleno luč Zlati lisici v Kranjski Gori.
V Gazi je bilo le v minulih 24-ih urah ubitih več kot 190 ljudi, skupno od začetka spopadov sedmega oktobra že več kot 21 tisoč 100. Humanitarne razmere so katastrofalne, nikjer v Gazi ni varno, je znova poudaril predstavnik Svetovne zdravstvene organizacije v enklavi Sean Casey. Kot je dejal, v Gazi trenutno deluje le 20 odstotkov zdravstvenih zmogljivosti v primerjavi z obdobjem pred približno 80-imi dnevi. Skoraj vse zdravstvene storitve so nehale delovati, bolniških postelj ni. Druge teme: - Vzajemna vložila pobudo za ustavno presojo zakona o njenem preoblikovanju. - Beograd znova v primežu protivladnih protestov. - Umrl znani nemški politik Wolfgang Schäuble.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Češka policija je po včerajšnjem strelskem pohodu na praški univerzi poostrila varnost v okolici šol in drugih javnih poslopij po vsej državi. Oblasti so za jutri razglasile dan žalovanja za smrtnimi žrtvami strelca, ki si je sodil sam. Ranjenih je 25, od tega devet huje. Drugi poudarki oddaje: - Združene države so izrazile podporo spremenjeni resoluciji o Gazi, o kateri bo varnostni svet predvidoma odločal danes. - Zdravstvene zavarovalnice zadržane do vladne uredbe o povrnitvi škode zaradi zamrznitve premij. - Vodstvo Tuša napovedano stavko označilo za izsiljevanje in zahteve sindikata za nerazumne.
Na železniški progi med Postojno in Prestrankom se je dopoldne zgodila huda nesreča. Potniški vlak je zbil skupino delavcev Slovenskih železnic, dva sta umrla na kraju nesreče, dva sta huje poškodovana. Druge teme oddaje: - Vlada in sindikati javnega sektorja parafirali dogovor o uskladitvi plač z inflacijo - Zaradi suma spolne zlorabe skavti iz svojih vrst umaknili prostovoljca - Fifa in Uefa pri onemogočanju nogometne superlige zlorabili položaj, odločilo sodišče Evropske unije
Banka Slovenije je v danes objavljeni napovedi znižala napoved gospodarske rasti za Slovenijo na 1,3 odstotka v tem letu, nato pa naj bi se spet nekoliko okrepila. Inflacija bo ostala občutno nad evrskim povprečjem, letos bo presegla sedem odstotkov, nato se bo prepolovila. Napoved je dopoldne na Prvem komentiral guverner Banke Slovenije Boštjan Vasle. Druge teme oddaje: - NPU zaradi dobave hitrih testov na koronavirus na Evropsko javno tožilstvo podal ovadbo za šest ljudi - Evropski poslanci in članice Unije dosegli politični dogovor o migracijskem paktu - V Štanjelu podpisali novo pogodbo med Kraškim in Rižanskim vodovodom o dobavi vode za Istro
Potem ko je postalo jasno, da se dogovor o novem plačnem sistemu vse bolj odmika, so sindikati javnega sektorja in vlada blizu dogovora o uskladitvi plač z inflacijo. To bo javnim uslužbencem v prihodnjem letu vsaj delno ublažilo obdobje do prehoda na novo plačno lestvico. Druge teme oddaje: - Tarča izraelskih napadov vnovič tudi begunska taborišča v Gazi - Silovit potres na Kitajskem zahteval več kot 120 smrtnih žrtev - Nadaljuje se iskanje rešitev za sanacijo Nužijevega plazu med Mežico in Prevaljami
Zdravniški sindikat Fides je vladi za 9. januarja napovedal opozorilno enodnevno stavko. Če vlada ne bo uresničila zavez, bodo stavko nadaljevali. Na novinarski konferenci so opozorili, da je od podpisa sporazuma z vlado minilo že 425 dni, a zaveze še niso uresničene, zdravniki so preobremenjeni, plače se niso izboljšale, kadrovska stikska je vse večja. V oddaji pa tudi o tem: - Premier Golob v nagovoru diplomatom poudaril zavzemanje Slovenije za uravnotežene mednarodne odnose. - Srbski predsednik Vučić zmago svoje stranke na volitvah označil za vrnitev odpisanih, opozicija poziva k protestom. - Opolnoči nova pocenitev pogonskih goriv.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Madžarski premier Viktor Orban je na vrhu Unije v Bruslju blokiral 50 milijard evrov pomoči Ukrajini. Madžarsko podporo pogojuje z odmrznitvijo vseh evropskih sredstev. Začetek pristopnih pogajanj s Kijevom pa je Orban včeraj podprl, a je opozoril, da madžarsko lahko pozneje blokira pogajalski proces, in če bo potrebno, bodo uporabili vse možnosti. Končno odločitev pa bo sprejel madžarski parlament, je dejal Orban. V ospredju razprav na vrhu so sicer danes Bližnji vzhod in migracije. Druge teme: - Izrael silovito bombardira jug Gaze, tudi šole. Wasington poziva k bolj ciljnim napadom na Hamas - Položen temeljni kamen za eno večjih državnih naložb - Veterinarsko fakulteto v Ljubljani - Direktorica Sončnega Kanina razrešena, družba ostaja, a pod občinskim nadzorom
V Bruslju so zbrani voditelji članic Evropske unije. V središču pogovorov je morebitna odločitev o začetku pristopnih pogajanj z Ukrajino, Moldavijo ter Bosno in Hercegovino. Včlanitvi Ukrajine v povezavo sicer še vedno odločno nasprotuje Madžarska. Kot je ob prihodu dejal madžarski premier Viktor Orban, po oceni Evropske komisije Kijev ni izpolnil treh postavljenih pogojev od sedmih, zato ni razloga za nadaljevanje pogajanj o priključitvi. Drugi poudarki oddaje: - Med žrtvami v Gazi po podatkih Združenih narodov 70 odstotkov žensk in otrok - Državni zbor v potrjevanje interventnega zakona v zdravstvu, ki je bil deležen številnih kritik - Vzajemna napovedala ustavno presojo zakona o njenem preoblikovanju
Pogajalci na podnebnem vrhu v Dubaju so zjutraj vendarle sklenili končni dogovor, ki poziva k odmiku od uporabe fosilnih goriv, ne pa tudi k njihovi popolni odpravi. Dogovor vsebuje še 7 drugih korakov za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov. Kot je dejal predsedujoči podnebni konferenci, Sultan Al Džaber, je dogovor dober toliko kot njegova izvedba, zato je pozval da dogovor zaživi v konkretnih dejanjih. Preostale novice: V Gazi nadaljevanje izraelskih napadov kljub pozivu generalne skupščine Združenih narodov k premirju. Predsednica Pirc Musar prvič nagovorila poslance državnega zbora. Pristojni o zvišanju omrežnine: to bodo občutili večji porabniki.
Parlamentarni odbor za zdravstvo je sinoči interventni zakon v zdravstvu poslal v nadaljnjo obravnavo. Državni sekretar na ministrstvu za zdravje Denis Kordež je povedal, da je zakon v osnovi namenjen pobiranju obveznega zdravsvenega prispevka. Odbor je v interventni zakon sicer vnesel številne spremembe. Med drugim so preoblikovali člen o ukrepih v izrednih razmerah, ki mu nasprotujejo zdravniki. Druge teme: - Notranji minister Pokljukar na srečanju z avstrijskim in hrvaškim kolegom opozoril na hud problem tihotapljenja prebežnikov - Izraelske sile po več dneh obstreljevanja vdrle v bolnišnico Kamal Adwan na severu Gaze - Na tekmovanju za Pesem Evrovizije bo Slovenijo prihodnje leto zastopala Raiven
Neveljaven email naslov