Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sistemska korupcija, možnost političnih vplivov in klientelizma pri kadrovanju, korupcijska tveganja pri privatizaciji in upravljanju državnega premoženja ter dvojnost meril. Tako bi lahko v nekaj poglavitnih točk strnili poudarke komisije za preprečevanje korupcije, zapisane v letnem poročilu in oceni stanja za lani. Njen predsednik Boris Štefanec ob tem ugotavlja, da ocena razmer na more biti pozitivna, s tem pa – pričakovano – povezuje tudi očitke politike na svoj račun.
Ignoranca do pojavov korupcije – tudi med vladajočimi – ostaja slovenska stalnica. Tako piše v uvodu kritične ocene stanja. In predsednik Boris Štefanec brez zadržkov pravi:
Ocena ne more biti pozitivna. Seveda ocena komisije bi se enostavno skrivala za dejstvi in resničnostjo, če bi hotela prikazovati stvari drugače.
Pozitivna ni tudi njegova ocena odnosa oblasti do nepravilnosti. Beremo o ovirah pri delovanju Supervizorja, pa o dodatkih za stalno pripravljenost, kjer smo bili – tako piše – namesto ustreznega ukrepanja, deležni absurdnih izgovorov vpletenih ministrov in vlade. V tem je mogoče prepoznati kritiko na račun finančnega ministra Mramorja in premiera Cerarja:
Ni dovolj, da imamo veliko dokumentov na to temo, če pa, ko se pojavijo konkretni problemi, oblast pravi: ja, sicer napaka morda ja, ampak ta je nepogrešljiv in brez njega ne moremo. Merila morajo biti enaka; merila neetičnega, da ne rečem še kakšnega drugega ravnanja, morajo biti enaka za ministra, župana najmanjše občine ali javnega uslužbenca.
In naprej: kadrovanje. Preverjanje pogojev za manj pomembne zaposlitve je skrbno, za pomembne funkcije ohlapno, pravi Štefanec:
Nekdo, ki je sodeloval pri imenovanju generalnega direktorja UKC izjavi: jaz sem verjel, da izpolnjuje vse pogoje in ima vse dokumente.
Zato imenovanje Andraža Kopača KPK že preiskuje. In še en kadrovski primer: imenovanje nadzornikov Slovenskega državnega holdinga. Štefanec pravi:
Imenovati na tako odgovorne in izpostavljene funkcije nekoga, ki nosi breme težav bančnega poslovanja iz preteklosti, najbrž ni v redu.
Kot še piše v poročilu protikorupcijske komisije, ostajajo korupcijska tveganja pri upravljanju z državnim premoženjem in privatizaciji – predvsem zaradi vloge oblasti pri njuni izvedbi. Štefanec opozarja na dvoličnost vlade, češ da ljudem očita račune v davčnih oazah:
Sama država pa v primeru – bom konkreten – prodaje Palome sklene pogodbo s firmo, ki je bila prav za ta namen ustanovljena na Cipru … izgovor je davčna optimizacija. To je samo lep izraz za davčno utajo.
Neposrednih političnih pritiskov ni, pravi Štefanec, a svojevrsten pritisk so po njegovem tudi nižja sredstva za delo in odzivi oblasti, nekdanjih premierov in poslancev. In še vprašanje: ali po vseh očitkih na svoj račun še ima podporo predsednika republike Boruta Pahorja, ki ga je imenoval?
Kritike s strani predsednika, da ne delamo dobro, ni bilo nikoli.
Nikoli pa ga ni vprašal, ali je z njegovim delom zadovoljen.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Sistemska korupcija, možnost političnih vplivov in klientelizma pri kadrovanju, korupcijska tveganja pri privatizaciji in upravljanju državnega premoženja ter dvojnost meril. Tako bi lahko v nekaj poglavitnih točk strnili poudarke komisije za preprečevanje korupcije, zapisane v letnem poročilu in oceni stanja za lani. Njen predsednik Boris Štefanec ob tem ugotavlja, da ocena razmer na more biti pozitivna, s tem pa – pričakovano – povezuje tudi očitke politike na svoj račun.
Ignoranca do pojavov korupcije – tudi med vladajočimi – ostaja slovenska stalnica. Tako piše v uvodu kritične ocene stanja. In predsednik Boris Štefanec brez zadržkov pravi:
Ocena ne more biti pozitivna. Seveda ocena komisije bi se enostavno skrivala za dejstvi in resničnostjo, če bi hotela prikazovati stvari drugače.
Pozitivna ni tudi njegova ocena odnosa oblasti do nepravilnosti. Beremo o ovirah pri delovanju Supervizorja, pa o dodatkih za stalno pripravljenost, kjer smo bili – tako piše – namesto ustreznega ukrepanja, deležni absurdnih izgovorov vpletenih ministrov in vlade. V tem je mogoče prepoznati kritiko na račun finančnega ministra Mramorja in premiera Cerarja:
Ni dovolj, da imamo veliko dokumentov na to temo, če pa, ko se pojavijo konkretni problemi, oblast pravi: ja, sicer napaka morda ja, ampak ta je nepogrešljiv in brez njega ne moremo. Merila morajo biti enaka; merila neetičnega, da ne rečem še kakšnega drugega ravnanja, morajo biti enaka za ministra, župana najmanjše občine ali javnega uslužbenca.
In naprej: kadrovanje. Preverjanje pogojev za manj pomembne zaposlitve je skrbno, za pomembne funkcije ohlapno, pravi Štefanec:
Nekdo, ki je sodeloval pri imenovanju generalnega direktorja UKC izjavi: jaz sem verjel, da izpolnjuje vse pogoje in ima vse dokumente.
Zato imenovanje Andraža Kopača KPK že preiskuje. In še en kadrovski primer: imenovanje nadzornikov Slovenskega državnega holdinga. Štefanec pravi:
Imenovati na tako odgovorne in izpostavljene funkcije nekoga, ki nosi breme težav bančnega poslovanja iz preteklosti, najbrž ni v redu.
Kot še piše v poročilu protikorupcijske komisije, ostajajo korupcijska tveganja pri upravljanju z državnim premoženjem in privatizaciji – predvsem zaradi vloge oblasti pri njuni izvedbi. Štefanec opozarja na dvoličnost vlade, češ da ljudem očita račune v davčnih oazah:
Sama država pa v primeru – bom konkreten – prodaje Palome sklene pogodbo s firmo, ki je bila prav za ta namen ustanovljena na Cipru … izgovor je davčna optimizacija. To je samo lep izraz za davčno utajo.
Neposrednih političnih pritiskov ni, pravi Štefanec, a svojevrsten pritisk so po njegovem tudi nižja sredstva za delo in odzivi oblasti, nekdanjih premierov in poslancev. In še vprašanje: ali po vseh očitkih na svoj račun še ima podporo predsednika republike Boruta Pahorja, ki ga je imenoval?
Kritike s strani predsednika, da ne delamo dobro, ni bilo nikoli.
Nikoli pa ga ni vprašal, ali je z njegovim delom zadovoljen.
Med Poljsko in Ukrajino, ki ju je ruski napad na to državo močno povezal, se v zadnjih tednih pojavljajo vse opaznejša trenja. Ta so se začela s poljskim prizadevanjem za omejitev uvoza ukrajinskega žita, zdaj se je Poljska odločila za prekinitev dobave orožja. Morda ni naključje, da se to dogaja nekaj tednov pred poljskimi volitvami. V oddaji tudi: - Sprti strani v Gorskem Karabahu potrdili dogovor o premirju, pogovori o predaji orožja še potekajo - Na mednarodni razvojni konferenci v Velenju opozorila pred posledicami podnebnih sprememb - Tudi Radio Capris in Radio Hit dobila novega lastnika
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
V New Yorku je vse nared za začetek zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov. Med številnimi svetovnimi voditelji in predstavniki bo zbrane danes nagovorila tudi slovenska predsednica Nataša Pirc Musar, ki je ob prizadevanjih za mednarodni mir in človekove pravice poudarila še potrebo po hitrem reševanju podnebne krize, sploh v luči nedavne domače izkušnje. Drugi poudarki: - Minister Brežan napovedal spremembe pri umeščanju objektov v prostor do konca leta. - Azerbajdžan napadel položaje armenske vojske v Gorskem Karabahu. - Slovenske kanuistke na svetovnem prvenstvu do ekipnega brona, kanuisti četrti.
Redna seja državnega zbora se je začela s poslanskimi vprašanji, več poslancev zanima učinkovitost vladnih ukrepov po uničujočih poplavah. Te so veliko škode povzročile tudi v kmetijstvu. Po ocenah kmetijske ministrice Irene Šinko je na področju kmetijstva približno 145 milijonov evrov škode, prizadetih je več kot 2700 kmetijskih gospodarstev. Ostali poudarki oddaje: - V Libiji po poplavah vse večji kaos, trupla se kopičijo, grozi izbruh bolezni - V ospredju obiska kitajskega zunanjega ministra v Rusiji varnostna vprašanja - Sinoči znova zagorelo v mariborski Surovini, škode za več tisoč evrov
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Z namenom tesnejšega sodelovanja med zdravstvenimi ustanovami in bolniki je več zavodov pred nedeljskim svetovnim dnevom pacientov odprlo svoja vrata za obiskovalce. Na voljo so jim vódeni ogledi prostorov in predavanja ter preventivne meritve. Oddaja prinaša še: - V Luki Koper opozarjajo na škodljivost pogostih menjav vodstva družbe - V Libiji po katastrofalnih poplavah ostalo brez domov 35 tisoč ljudi - Zgodovinska stavka dela zaposlenih v ameriški avtomobilski industriji
Obnova po poplavah, ki so povzročile milijardno škodo, zahteva rebalans proračuna za prihodnje leto. Za začetek morajo najpomembejši vir financiranja priskrbeti ministrstva, in sicer 600 milijonov evrov. Drugi poudarki oddaje: - V Derni v Libiji bi lahko poplave terjale 20 tisoč smrtnih žrtev. - RTV ponavlja razpise za direktorje radia, televizije in multimedijskih vsebin. - Slovenski odbojkarji popoldne v boj za kolajne na evropskem prvenstvu.
Zvezo tabornikov je pretresla prijava suma kaznivega dejanja zoper spolno nedotakljivost mladoletnih. Zlorabo naj bi zagrešil član vodstva enega izmed rodov, ki so ga takoj umaknili z vseh taborniških dejavnosti. Preiskovalna sodnica je zanj odredila pripor. Druge teme oddaje: - Taborniško zvezo pretresa prijava spolnega nasilja, osumljenec je pridržan - Slovenija se je na ameriškem trgu zadolžila za milijardo dolarjev - Severnokorejski voditelj Kim zagotovil podporo Rusiji in Putinu pri vseh odločitvah
Neurje Daniel, ki je minuli teden prizadelo Turčijo, Grčijo in Bolgarijo, se je zneslo nad Libijo. Samo na vzhodu države so poplave odnesle najmanj 2 tisoč življenj, od tega več kot polovico v mestu Derna, ki ga je po navedbah lokalnih oblasti izginila četrtina. Bojijo se, da bo smrtnih žrtev še veliko več, saj je pogrešanih približno 10 tisoč ljudi. V oddaji tudi: - Pristojni komisar Janez Lenarčič opozarja na pomanjkanje denarja za civilno zaščito Unije. - Premier Golob se je v Luxembourgu zavzel za reformo 27-terice in njeno širitev. - Povzročitelj smrtonosne nesreče na ljubljanski južni obvoznici začel zavirati šele tik pred trčenjem.
V danes objavljeni poletni gospodarski napovedi Evropska komisija ugotavlja, da se gospodarska rast v Uniji upočasnjuje in to ob zniževanju inflacije in zelo močnem trgu delovne sile. Glede na pomladansko napoved Evropska komisija ocenjuje, da bo gospodarska rast letos namesto enoodstotna 0.8 odstotna, prihodnje leto pa 1.4 namesto 1.7 odstotna. Eden glavnih razlogov za pešanje gospodarstva je pojemanje domače porabe zaradi naraščanja cen dobrin in storitev. Komisija, ki je danes predstavila podrobnejše podatke le za 6 največjih gospodarstev v Uniji, ostale članice pa so upoštevane v napovedi, pričakuje, da se bo počasi zniževala tudi inflacija. Druge teme: - V Mežiški dolini čakajo na navodila, kaj storiti s poplavnim muljem. - Nekatere občine, tudi Idrija, v negotovosti glede evropskega denarja za protipoplavne projekte. - Reševalci po uničujočem potresu v Maroku še vedno iščejo morebitne preživele.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Seznam stvari, ki bodo nujne za obnovo na območjih, prizadetih v ujmi pred dobrim mesecem, je dolg. Ob postavljanju začasne infrastukture, kot so mostovi, pristojni kot pomembno poudarjajo usklajeno delo za protipoplavno varnost ob jesenskih nalivih. Pomembno vprašanje je tudi sanacija Mežiške in dela Dravske doline zaradi onesnaženja s težkimi kovinami. Ostali poudarki oddaje: - Dve tretjini mariborskih svetnikov županu Arsenoviču očita samovoljo - Ukrajina zavrača legitimnost volitev na zasedenih ozemljih - Kulturni vpogled v mentorsko delo oblikovalca Oskarja Kogoja
Pri Nazarjah so dopoldne odprli montažni most čez Dreto, ki so ga hrvaški vojaki postavljali od nedelje. Olajšal bo življenje tamkajšnjim prebivalcem, ki so jih prizadele poplave. Še en začasni montažni most pa bodo odprli čez približno dve uri v Stahovici pri Kamniku. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Slovenska vojska bo kljub krčenju sredstev zaradi poplav lahko nadaljevala modernizacijo - Ukrajina bo od Združenih držav dobila strelivo z osiromašenim uranom - Občina Ruše proti postavitvi vetrnih elektrarn na Pohorju
Ob poročilih nasilja mladoletnice nad starejšimi v Domu Trebnje politika in stroka iščeta odgovore, kako v prihodnje take dogodke preprečili. Pristojni minister Maljevac je Socialno zbornico že pozval k izobraževanjem za zaposlene. A kot poudarja predsednica zbornice Breda Božnik, gre v omenjenem primeru za sivo področje, saj zbornica težko zajame populacijo zunanjih sodelavcev, še posebej tistih, ki opravljajo poletno delo. Ostali poudarki oddaje: V prvih štirih urah delovanja center za obnovo po poplavah prejel 100 klicev V ospredju vrha voditeljev pobude Tri morja posledice vojne v Ukrajini za regijo Mineva 93 let od usmrtitve štirih bazoviških junakov
Vlada namerava v prihodnjih petih letih obdavčiti banke, in sicer za 0,2 odstotka njihove bilančne vsote, kar bi proračunu v petih letih skupno prineslo več kot pol milijarde evrov. Z zbranim denarjem bi financirala sanacijo škode, ki so jo minuli mesec povzročile najhujše poplave v zgodovini države. Predsednik Fiskalnega sveta Davorin Kračun ob tem opozarja, da je argument, da je zaradi poplav nujna dodatna obdavčitev gospodarstva, trenutno prenagljen. Mnenja se krešejo tudi glede načina poplavne obnove: - V Spodnji Savinjski dolini razhajanja glede ureditve vodotokov - Severnokorejski voditelj Kim naj bi kmalu obiskal Rusijo - Košarkarji Srbije v polfinalu svetovnega prvenstva; Jarc ne bo več vodil ženske nogometne reprezentance
Mineva mesec dni od najhujših poplav v zgodovini Slovenije, ki so prizadele tri četrtine države in povzročile za 5 milijard evrov škode. Nekateri prebivalci, ki jim je povodenj uničila dom, še vedno ne vedo, ali se bodo kdaj sploh lahko vrnili, med njimi so krajani Strug v Zgornji Savinjski dolini. Druge teme: - Prva izplačila izredne denarne pomoči po poplavah konec meseca - Ukrajina trdi, da sta ruska drona zadela Romunijo, ta napad zanika - Starši naj otroke spodbujajo k aktivnemu prihodu v šolo - s kolesom ali peš
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Neveljaven email naslov